PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo:	2009/FV/3/1/003	Bratislava, 6. februára 2009	

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor koncentrácií v správnom konaní 
číslo 0052/OK/2008 začatom dňa 21.07.2008 na základe oznámenia koncentrácie podnikateľom GDF Suez SA,  so sídlom 16-26 rue du Docteur Lancereaux 75008 Paríž, Francúzsko prostredníctvom splnomocneného právneho zástupcu              Mgr. Martina Kríža, advokáta AK Procházka Randl Kubr, s.r.o., so sídlom Gorkého 3, 811 01 Bratislava vo veci koncentrácie podnikateľov GDF Suez SA,  so sídlom 16-26 rue du Docteur Lancereaux 75008 Paríž, Francúzsko, Hetech Sevices a.s., so sídlom Mlynské Nivy 61, 827 11 Bratislava, Račianska teplárenská, a.s., so sídlom Hečkova 5, 831 05 Bratislava, AB správcovská, a.s., so sídlom Mlynské Nivy 61, 821 05 Bratislava a Prvá ružinovská spoločnosť, a.s. Mlynské Nivy 61, 827 11 Bratislava

r o z h o d o l

na základe § 22 ods. 1 písm. d) v spojení s § 12 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že s ú h l a s í s koncentráciou vzniknutou podľa § 9 ods. 1 písm. b) v spojení s § 9 ods. 4 písm. b) zákona č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb.        o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, ktorá spočíva v získaní nepriamej výlučnej kontroly podnikateľa GDF Suez SA,  so sídlom 16-26 rue du Docteur Lancereaux 75008 Paríž, Francúzsko nad podnikom podnikateľa Hetech Sevices a.s., so sídlom Mlynské Nivy 61, 827 11 Bratislava, nad podnikom podnikateľa Račianska teplárenská, a.s., so sídlom Hečkova 5, 831 05 Bratislava,  nad podnikom podnikateľa AB správcovská, a.s., so sídlom Mlynské Nivy 61, 821 05 Bratislava a nad podnikom podnikateľa Prvá ružinovská spoločnosť, a.s. Mlynské Nivy 61, 827 11 Bratislava, na základe Zmluvy o kúpe akcií uzatvorenej dňa 20.06.2008 medzi COOGEE INVESTMENT LIMITED, so sídlom na Akropoleos,    59-61, SAVVIDES CENTER, 1st floor, Flat/Office 102, Strovolos, P.C. 2012, Nicosia, Cyprus ako predávajúcim a medzi SUEZ ENERGIE SERVICES S.A., so sídlom na 1 Place des Degrés, 92800 PUTEAUX, Francúzsko ako kupujúcim.  

O d ô v o d n e n i e :

Protimonopolnému úradu Slovenskej republiky, odboru koncentrácií (ďalej len „úrad“) bola dňa 21.07.2008 listom zaevidovaným pod č. 2966/2008 podnikateľom SUEZ ENERGIE SERVICES S.A., so sídlom na 1 Place des Degrés, 92800 PUTEAUX, Francúzsko (ďalej len „SES“) prostredníctvom svojho splnomocneného právneho zástupcu Mgr. Martina Kríža, advokáta AK Procházka Randl Kubr, s.r.o., so sídlom Gorkého 3, 811 01 Bratislava (ďalej len „právny zástupca“) oznámená koncentrácia podľa § 10 ods. 9 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“), ktorá podľa oznámenia spočívala v nadobudnutí priamej výlučnej kontroly podnikateľa SES nad podnikom podnikateľa Hetech Sevices a.s., so sídlom Mlynské Nivy 61, 827 11 Bratislava (ďalej len „HS“), nad podnikom podnikateľa Račianska teplárenská, a.s., so sídlom Hečkova 5, 831 05 Bratislava (ďalej len „RT“),  nad podnikom podnikateľa AB správcovská, a.s., so sídlom Mlynské Nivy 61, 821 05 Bratislava (ďalej len „ABS“) a nad podnikom podnikateľa Prvá ružinovská spoločnosť, a.s. Mlynské Nivy 61, 827 11 Bratislava (ďalej len „PRS“), (ďalej len „cieľové spoločnosti“) na základe Zmluvy o kúpe akcií uzatvorenej dňa 20.06.2008 medzi COOGEE INVESTMENT LIMITED, so sídlom na Akropoleos, 59-61, SAVVIDES CENTER, 1st floor, Flat/Office 102, Strovolos, P.C. 2012, Nicosia, Cyprus (ďalej len Coogee“) ako predávajúcim a SES ako kupujúcim (ďalej len „Zmluva o  kúpe akcií“) (ďalej len „Oznámenie koncentrácie“).  Na základe Zmluvy o  kúpe akcií oznamovateľ koncentrácie (navrhovateľ) vyjadril záujem na nadobudnutí 100 % majetkového podielu na spoločnosti HS, 100 % majetkového podielu na spoločnosti RT, 100 % majetkového podielu na spoločnosti ABS a 90 % majetkového podielu na spoločnosti PRS a nepriamo 100 % majetkového podielu na spoločnosti Hetech, pričom predávajúci si želá tieto akcie predať navrhovateľovi.

Dňa 23.07.2008 listom zaevidovaným pod č. 3035/2008 bolo úradu doručené doplnenie oznámenia koncentrácie (ďalej len „Doplnenie oznámenia 1“).

Na základe doručenia oznámenia predmetnej koncentrácie začalo dňa 21.07.2008 podľa § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov (ďalej len „správny poriadok“) správne konanie vo veci koncentrácie pod č. 0052/OK/2008, o čom úrad listom č. 3188/PMÚ SR/2008 zo dňa 31.07.2008 informoval účastníka správneho konania. 

Vzhľadom na to, že oznámenie predmetnej koncentrácie ani Doplnenie oznámenia 1 neobsahovalo všetky náležitosti podľa § 10 ods. 12 zákona a vyhlášky úradu č. 268/2004 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach oznámenia koncentrácie (ďalej len „Vyhláška“), úrad vyššie uvedeným listom                              č. 3188/PMÚ SR/2008 zo dňa 31.07.2008 zároveň vyzval oznamovateľa koncentrácie na jeho doplnenie a taktiež ho upozornil, že lehota na vydanie rozhodnutia podľa § 11 zákona nezačala plynúť. 

Na základe tejto výzvy oznamovateľ koncentrácie prostredníctvom svojho splnomocneného právneho zástupcu oznámenie koncentrácie doplnil listom doručeným úradu dňa 31.07.2008, zaevidovaným úradom pod č. 3193/2008 (ďalej len „Doplnenie oznámenia 2“), ktoré obsahovalo opravenú prílohu č. 2.5 oznámenia koncentrácie, ktoré obsahovalo aj žiadosť o potvrdenie zaplatenia správneho poplatku, a žiadosť o potvrdenie, že začala plynúť lehota na vydanie rozhodnutia podľa § 11 zákona. Odpovede na uvedené boli oznamovateľovi koncentrácie oznámené listom č. 3244/PMÚ SR/2008 zo dňa 04.08.2008.

Keďže Doplnenie oznámenia 2 neobsahovalo všetky požadované náležitosti v zmysle zákona a  Vyhlášky, úrad preto listom č. 3244/PMÚ SR/2008 zo dňa 04.08.2008 vyzval oznamovateľa koncentrácie na doplnenie Oznámenia koncentrácie v zmysle listu č. 3188/PMÚ SR/2008 zo dňa 31.07.2008 a taktiež ho upozornil, že lehota na vydanie rozhodnutia podľa § 11 zákona nezačala plynúť.

V liste č. 3188/PMÚ SR/2008 zo dňa 31.07.2008 úrad vyzval podnikateľa SES prostredníctvom jeho právneho zástupcu, aby prehodnotil účastníka správneho konania, nakoľko úrad bol informovaný účastníkom konania, že dňa 22.07.2008 sa uskutočnila fúzia, ktorá bola schválená Európskou komisiou rozhodnutím                   č. COMP/M.4180 Gaz de France/Suez dňa 14.11.2006 (ďalej len „GDF/Suez). Uvedenou koncentráciou došlo k zlúčeniu spoločnosti Suez so spoločnosťou Gaz de France, teda ako úrad informovali zástupcovia oznamovateľa koncentrácie na stretnutí zo dňa 27.08.2008 na úrade, došlo k zmene materskej spoločnosti zo spoločnosti Suez na spoločnosť GDF Suez SA, so sídlom na adrese 16-26, rue du Docteur Lancereaux, 75008 Paríž, Francúzsko (ďalej len „GDF Suez“). 

Dňa 14.08.2008 listami zaevidovanými pod č. 3418/2008 (ďalej len „Doplnenie oznámenia 3“) a 3429/2008 (ďalej len „Doplnenie oznámenia 4“) boli úradu doručené doplnenia oznámenia koncentrácie. Dňa 21.08.2008 listom zaevidovaným pod              č. 3517/2008 (ďalej len „Doplnenie oznámenia 5“) bolo úradu doručené ďalšie doplnenie Oznámenia koncentrácie.

Vzhľadom k tomu, že ani Doplnenie oznámenia 3, Doplnenie oznámenia 4 a Doplnenie oznámenia 5 neobsahovali všetky požadované náležitosti v zmysle zákona a Vyhlášky, úrad listom č. 3732/PMÚ SR/2008 zo dňa 04.09.2008 vyzval oznamovateľa koncentrácie na doplnenie Oznámenia koncentrácie. Zároveň úrad v spomínanom liste opätovne vyzval oznamovateľa koncentrácie, aby prehodnotil účastníka správneho konania, nakoľko úrad predpokladal, že podnikateľ SES je iba prostriedkom na získanie nepriamej kontroly a na strane nadobúdateľa kontroly a teda účastníkom konania by mal byť podnikateľ, ktorý stojí v pozadí transakcie a ktorý bude môcť v nadobúdaných spoločnostiach vykonávať rozhodnutia strategickej povahy.

Dňa 02.10.2008 bol úradu doručený list zaevidovaný pod č. 4155/2008, ktorým oznamovateľ koncentrácie doplnil oznámenie koncentrácie (ďalej len „Doplnenie oznámenia 6“). V uvedenom Doplnení oznámenia 6 oznamovateľ prehodnotil účastníka správneho konania a berúc do úvahy zlúčenie GDF/Suez, označil ako nového účastníka správneho konania spoločnosť GDF Suez, ktorá po uskutočnení predmetnej transakcie, bude prostredníctvom spoločnosti SES nepriamo kontrolovať cieľové spoločnosti. Spoločnosť GDF Suez sa predmetným doplnením pripojila k začatému Oznámeniu koncentrácie vedenému pod č. 0052/OK/2008. Úrad sa s vydefinovanými účastníkmi koncentrácie, ktorí boli uvedení v Doplnení oznámenia 6 plne stotožnil, nakoľko, ako už bolo vyššie uvedené bol informovaný o tom, že dňa 14.11.2006 Európska komisia vyhlásia fúziu medzi GDF Suez (vtedy Gaz de France) a SUEZ v zmysle článku 3(1)(a) Nariadenia Európskej komisie č. 139/2004 za kompatibilnú so spoločným trhom a fungovaním EEA Dohody. Ako už bolo uvedené, zlúčením GDF/Suez a s účinnosťou ku 22.7.2008, GDF Suez pohltila spoločnosť Suez, ktorá týmto prestala existovať ako právnická osoba. Fúzia sa uskutočnila prostredníctvom výmeny akcií jedna ku jednej. 

Vzhľadom na to, že ani po doručení Doplnenia oznámenia 6 nebolo oznámenie koncentrácie úplné, úrad listom č. 4485/PMÚ SR/2008 zo dňa 21.10.2008 požiadal oznamovateľa koncentrácie o doplnenie chýbajúcich informácií.

Dňa 23.10.2008 bol úradu doručený list zaevidovaný úradom pod č. 4541/2008 (ďalej len „Žiadosť“), v ktorom oznamovateľ koncentrácie úrad informoval, že informácie týkajúce sa trhu dodávok plynu ako aj body 1,2,7 a 8, ktoré úrad od neho požadoval nie je schopný od podnikateľa Slovenský plynárenský priemysel, a.s., so sídlom Mlynské Nivy 44/a, 825 11 Bratislava (ďalej len „SPP“) získať, nakoľko SPP odmietol poskytnúť tieto informácie, pretože ich považuje za citlivé a dôverné a poskytne ich priamo úradu. Vzhľadom na uvedené, oznamovateľ koncentrácie úrad požiadal, aby svoje otázky adresoval priamo spoločnosti SPP.

Úrad na uvedenú Žiadosť reagoval listom č. 4671/PMÚ SR/2008 zo dňa 29.10.2008, v ktorom uviedol, že podnikateľ GDF Suez má (spoločnú) kontrolu nad SPP a v zmysle § 4 ods. 4 a 5 Vyhlášky je povinný predložiť potrebné informácie vzťahujúce sa na podnikateľa SPP, pričom úrad trval na predložení odpovede na spomínané otázky.

Zároveň dňa 29.10.2008 listom č. 4670/PMÚ SR/2008 úrad zaslal podnikateľovi SPP list, v ktorom ho požiadal o zaslanie chýbajúcich informácií, ktoré oznamovateľ koncentrácie nebol schopný získať.

Dňa 04.11.2008 bol úradu doručený list zaevidovaný úradom pod č. 4776/2008 (ďalej len „Doplnenie oznámenia 7“), v ktorom účastník konania odpovedal na časť otázok, predložených úradom.

Vzhľadom k tomu, že v spomínanom liste sa nenachádzali stanovy, resp. spoločenská zmluva  nadobúdateľa v zmysle § 11 písm. a) bod 2 Vyhlášky, o ktoré úrad spomínaným listom žiadal, opätovne zaslal dňa 06.11.2008 oznamovateľovi koncentrácie list č. 4850/PMÚ SR/2008, ktorým ho žiadal o ich predloženie, ako aj o predloženie odpovedí na otázky č. 1, 2, 7 a 8 listu č. 4485/PMÚ SR/2008 zo dňa 21.10.2008.

Dňa 07.11.2008 bol úradu doručený list zaevidovaný úradom pod č. 4872/2008 (ďalej len „Doplnenie oznámenia 8“), v ktorom oznamovateľ predmetnej koncentrácie predložil úradu stanovy spoločnosti GDF Suez.

Zároveň dňa 07.11.2008 bol úradu doručený list zaevidovaný úradom pod                 č. 4877/2008 od spoločnosti SPP, ktorým spoločnosť SPP reagovala na list úradu       č. 4670/PMÚ SR/2008 zo dňa 29.10.2008. Týmto listom boli úradu doručené všetky chýbajúce informácie, ktoré úrad potreboval pre správne posúdenie predmetnej koncentrácie v zmysle zákona.

Po doručení informácií, ktoré úrad získal počas správneho konania od spoločnosti SPP a po doplnení oznámenia koncentrácie podľa § 10 ods. 12 zákona a Vyhlášky listom doručeným úradu dňa 07.11.2008, zaevidovaným pod č. 4877/2008,  začala dňa 10.11.2008 plynúť v súlade so znením § 11 zákona lehota 60 pracovných dní na vydanie rozhodnutia vo veci predmetnej koncentrácie, o čom úrad upovedomil účastníka konania listom číslo 5012/PMÚ SR/2008 zo dňa 13.11.2008.

Správny poplatok vo výške 3 319,39 EUR (100 000 Sk) podľa zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov bol uhradený dňa 22.07.2008.

Z podkladov a informácií, ktoré boli úradu predložené v predmetnom správnom konaní účastníkom správneho konania vyplynuli nasledujúce skutočnosti:

1.	Podnikatelia

Podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona sa tento zákon vzťahuje na podnikateľov. Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľom na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (§ 2 Obchodného zákonníka), ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť s hospodárskou súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti         a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.

1.1  GDF SUEZ

Spoločnosť GDF Suez je spoločnosť založená a existujúca podľa francúzskeho právneho poriadku, ktorá bola zapísaná v Registratúre obchodného súdu v Paríži pod registračným číslom 542 107 654 R.C.S. Paris.

Ako už bolo vyššie uvedené spoločnosť GDF Suez ako nová materská spoločnosť vznikla zlúčením spoločnosti Suez so spoločnosťou Gaz de France, na základe rozhodnutia Európskej komisie COMP/M.4180 Gaz de France/Suez dňa 14.11.2006.

Spoločnosť GDF Suez je aktívna v oblasti produkcie, dopravy, distribúcie, dovozu a vývozu horľavých plynov a vystupuje aj v pozícii poisťovacieho sprostredkovateľa. Skupina GDF Suez je prítomná v celom reťazci energetického podnikania, v elektrine 
a zemnom plyne a na nadväzujúcich trhoch od vyššej úrovne po nižšiu:

-	kúpa, produkcia a marketing zemného plynu a elektriny,
-	doprava, distribúcia, manažment a vývoj dôležitých infraštruktúr v oblasti zemného plynu a elektriny.
-	Vývoj a marketing energetických služieb a služieb týkajúcich sa životného prostredia.

Skupina GDF Suez je tvorená spoločnosťou GDF Suez a jej dcérskymi spoločnosťami. 

GDF Suez je riadená predstavenstvom, ktoré má 24 členov. Predstavenstvo v rámci štruktúry spoločnosti stanovuje a kontroluje činnosť managementu spoločnosti. Predstavenstvo zakladá svoju činnosť na odporúčaniach špecializovaných podvýborov. Predstavenstvu asistuje 5 podvýborov, z ktorých každý je vedený riaditeľom. Šesťčlenný manažérsky výbor a devätnásťčlenný výkonný výbor (COMEX) tvorí exekutívnu štruktúru GDF Suez.

Skupina GDF Suez má trojstupňovú manažérsku štruktúru:

1.	Centrála - riadi GDF Suez a je zodpovedná za manažérsku stratégiu a finančné otázky.
2.	Obchodná divízia – je štruktúra, ktorá zahŕňa niekoľko prevádzkových aktivít v rámci hlavnej obchodnej línie Skupiny GDF Suez, kontroluje obchodné jednotky (OJ) v rámci ich predmetu podnikania a je zodpovedná za maximalizovanie prevádzkových hodnôt vytváraných každou OJ.
3.	Obchodná jednotka (OJ) – predstavuje skupinové činnosti, ktoré majú rovnakú charakteristiku (tržnú, konkurenčnú, kontrolnú, nákladovú štruktúru alebo geografickú).

Aktivity Skupiny GDF Suez sú rozdelené do šiestich prevádzkových obchodných divízií:

a)	5 energetických obchodných divízií:
•	GDF Suez Energy Services (Energetické služby) – táto obchodná divízia je vedená SES a je prítomná na slovenskom trhu
•	GDF Suez Global Gas & LNG – táto obchodná divízia je prevádzkovaná v Slovenskej republike
•	GDF Suez Energy France – táto obchodná divízia nepôsobí v Slovenskej republike
•	GDF Suez Energy Europe & International – nie je prítomná na slovenskom trhu, tvorí 3 divízie:  
1. Európa
     	2. Benelux - Nemecko
3. Medzinárodná
•	GDF Suez Infraštruktúry – táto obchodná divízia nie je prítomná na slovenskom trhu
b)	1 obchodná divízia zameraná na životné prostredie:
•	GDF Suez Environment – táto obchodná divízia je vedená Suez Environment S.A. a vytvára obrat v Slovenskej republike.

I) SES (GDF Suez Energy Services) je dcérska spoločnosť GDF Suez (GDF Suez vlastní 100 % majetkový podiel v SES), prostredníctvom ktorej GDF Suez nadobudne cieľové spoločnosti.

V rámci Skupiny  GDF Suez je SES lídrom na európskom trhu technických služieb v Európe. SES pôsobí v oblasti infraštruktúry, služieb a priemyselnej výstavby a poskytuje kompletné služby od návrhu, cez realizáciu, až po prevádzku energetických a verejných zariadení (sieťový management). V oblasti elektromontážnych prác SES zabezpečuje tak jednoduchšie formy prác, ako aj dodávky na kľúč. Pokiaľ ide o „energetické služby“, SES poskytuje servis pre osoby (pre výrobcov a spotrebiteľov), ktorí majú svoje vlastné energetické závody. SES vedie jednu z piatich energetických obchodných divízií Skupiny GDF Suez – GDF Suez Energy Services. 

SES je prítomná v 19 európskych krajinách. SES pôsobí okrem iného v Brazílii, Kanade, Francúzskej Guyane, Francúzskej Polynézii, Indii, Maroku atď.

SES spája spoločnosti na trhu zaoberajúce sa nasledovnými činnosťami:

•	Engineering;
•	Inštalácie vybavení budov a elektromontážnych vybavení (zahŕňajúce energetické závody, siete vysokého napätia, priemyselnú elektrinu, prepravné siete, verejné osvetlenie a informačné a komunikačné systémy), mechanické vybavenie (zahŕňajúce potrubia a siete a HVAC (tepelné systémy, klimatizácie atď.);
•	Prevádzka a údržba priemyselných objektov (energetické projekty – vrátane nukleárnych, plynových terminálov, turbín atď.) terciárnym sektorom prác;
•	Management mestských sietí (vrátane produkcie a distribúcie elektriny, tepla a chladu pre priemyselný a terciárny sektor, management diaľkového kúrenia a chladenia);
•	Facilities management.

Podľa výpisu z Obchodného registra, predmet podnikania spoločnosti SES predstavuje veľké množstvo činností, pričom sa primárne zameriava na produkciu, distribúciu, používanie, management a vývoj akéhokoľvek typu energie a verejnú dodávku vody ako aj všetky činnosti, ktoré toto zjednodušujú. Zároveň sa SES tiež zaoberá dozorom, realizáciou, predajom, prevádzkou, managementom, údržbou rozvodov tepla a chladu a výrobných zariadení, Zvyšné doplnkové obchodné činnosti  spoločnosti SES sú súčasťou spisového materiálu. 

II) GDF Suez Global Gas & LNG je obchodná divízia, ktorá je aktívna v oblasti prieskumu a produkcie nafty a plynu. Zároveň dodáva plyn a LNG (liquefied natural gas).

III) GDF Suez Energy France je obchodná divízia, ktorá dodáva na trh plyn, elektrinu a s tým súvisiace služby v rámci celého Francúzska pre súkromných zákazníkov, profesionálov, obchody a orgány miestnej správy. Ďalej produkuje elektrinu a poskytuje energetické služby (vrátane správy individuálnych vykurovacích systémov pre súkromných aj obchodných zákazníkov vo Francúzsku, inštaláciu a preverovanie kondenzačných kotolní, vykurovacie pumpy, solárne panely, financovanie v oblasti energetických služieb).

IV) GDF Suez Energy Europe & International je obchodná divízia, ktorá je prítomná v 30 krajinách a je aktívna v nasledujúcich odvetviach:

o	produkcia elektriny po celom svete – v Európe (Belgicko, Španielsko, Taliansko, Holandsko, Portugalsko, Spojené kráľovstvo, Maďarsko, Poľsko, Luxembursko, Nemecko, atď.), v Latinskej Amerike (Brazília, Čile, Panama, Peru, atď.), v Severnej Amerike (vrátane Mexika), v Ázii (Thajsko, Stredný východ, Turecko, Čína, Filipíny, atď.).
o	 distribúcia a dodávky plynu aj elektriny v mnohých krajinách v Európe – konkrétne Benelux, Nemecko, Taliansko, Maďarsko a Rumunsko – a v Severnej Amerike, Latinskej Amerike, Ázii a na Strednom Východe.

V) GDF Suez Infraštruktúry je obchodná divízia, ktorá je aktívna v oblasti dopravy plynu v Európe (vrátane podielov v dopravnej sieti na Slovensku) a ovláda LNG terminály a obchody s plynom v Európe. Takýmto spôsobom je tiež riadená distribučná sieť vo Francúzsku, pričom GDF Suez Infraštruktúry je aktívna aj v oblasti dopravy elektriny v Belgicku.

VI) GDF Suez Environment a jej dcérske spoločnosti poskytujú služby a príslušenstvo na poli dodávky vody a nakladaní s odpadom. 

V sektore dodávky vody ide najmä o činnosti:
o	zachytávanie vody, nakladanie a distribúcia pitnej vody,
o	zber a čistenie vody z domácností a úžitkovej vody,
o	biologické a energetické spracovanie usadenín vznikajúcich v čistiarňach odpadových vôd. 

V sektore nakladania s odpadmi ide najmä o činnosti:
o	zber všetkých druhov odpadu (okrem rádioaktívneho odpadu) a mestského odpadu,
o	triedenie a predbežné zapracovávanie odpadu, recyklácia, materiálna, biologická a energetická obnova obnoviteľného odpadu a zničenie zbytkového odpadu spaľovaním alebo spopolnením.

Na území Slovenskej republiky pôsobí GDF Suez prostredníctvom troch divízií: 

(i)	GDF Suez Energy Services
(ii)	GDF Suez Global Gas & LNG 
(iii)	GDF Suez Environment.

Add 1) GDF Suez Energy Services

GDF Suez prostredníctvom SES výlučne kontroluje v Slovenskej republike tri spoločnosti:
-	CHEMING - SLOVAKIA s.r.o., so sídlom Kukuričná 8, 831 03 Bratislava (ďalej len „ Cheming SK“);
-	Spectrum Bratislava, s.r.o., so sídlom Dolná 61, 900 01 Modra (ďalej len „Spectrum BA“);
-	AXIMA SERVICES a. s., so sídlom Mostová 2, 811 02  Bratislava (ďalej len „Axima“).

Cheming SK je spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorú nepriamo kontroluje SES prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Cheming, a.s., so sídlom Pernerova 168, 531 54 Pardubice-Zelené Předmestí, Česká republika.

Spectrum BA je spoločnosť s ručením obmedzeným, v ktorej 100 % majetkový podiel vlastní spoločnosť SES, ktorá cez tento podiel vykonáva v spoločnosti Spectrum BA priamu kontrolu.

Axima je akciová spoločnosť, ktorú priamo kontroluje spoločnosť SES.

Obchodné činnosti:

•	Cheming SK – hlavnou činnosťou spoločnosti je poskytovanie projektových a inžinierskych služieb v investičnej výstavbe, hlavne v oboroch chemického, farmaceutického, potravinárskeho, strojárenského a elektrotechnického priemyslu, energetiky a životného prostredia. Cheming SK poskytuje kompletné služby od štúdia realizovateľnosti, cez vyhodnocovanie stavby na životné prostredie (EIA), projektové dokumentácie, zaistenie povolení a poskytovanie inžinierstva, až po realizáciu a dodanie stavby na kľúč. Cheming SK má nasledujúce predmety činnosti:
o	inžinierska činnosť s výnimkou vybraných činností v stavebníctve,
o	vykonávanie priemyselných stavieb,
o	vykonávanie bytových a občianskych stavieb,
o	vykonávanie inžinierskych stavieb (vrátane vybavenia sídlištných celkov),
o	sprostredkovateľská činnosť v investičnej oblasti,
o	poskytovanie software - predaj hotových programov na základe zmluvy s autorom,
o	automatizované spracovanie dát - Počítačová grafika CAD/GIS,
o	kúpa tovaru za účelom jeho predaja spotrebiteľovi /maloobchod/,
o	kúpa tovaru za účelom jeho predaja iným prevádzkovateľom živnosti /veľkoobchod/,
o	sprostredkovanie nákupu, predaja a prenájmu nehnuteľností,
o	projektovanie stavieb,
o	statické výpočty nosných konštrukcií stavieb.

•	Spectrum BA bola založená za účelom realizácie zákaziek od slovenských klientov, ktorých sa podarilo získať českej spoločnosti SPECTRUM, spol. s r.o. Spoločnosť Spectrum BA poskytuje elektromontážne práce slaboprúdových zariadení, ale tiež poskytuje elektromontážne práce zariadení nízkeho napätia (pre úradné budovy a obchodné účely) a v Obchodnom registri má zaregistrované nasledujúce predmety podnikania:
o	kúpa tovaru za účelom jeho predaja iným prevádzkovateľom živnosti (veľkoobchod) v rozsahu voľnej živnosti,
o	kúpa tovaru za účelom jeho predaja konečnému spotrebiteľovi (maloobchod) v rozsahu voľnej živnosti,
o	sprostredkovateľská činnosť v oblasti obchodu a služieb,
o	reklamná činnosť,
o	prenájom hnuteľných a nehnuteľných vecí,
o	poskytovanie technických služieb – vývoj, výroba, predaj, projektovanie, montáž, údržba, revízia zabezpečovacích alebo poplachových systémov,
o	montáž, oprava a údržba, odborné prehliadky a skúšky elektrických zariadení s napätím do 1000 V.

•	Axima je aktívna v oblasti facility managementu so špecializáciou na technický facility management kancelárskych a obchodných budov (napr. Carlton Hotel) pre zákazníkov v Bratislave. Axima má v Obchodnom registri zaregistrované nasledujúce obchodné aktivity:
o	kúpa tovaru rôzneho druhu za účelom jeho predaja konečnému spotrebiteľovi (maloobchod) v rozsahu voľnej živnosti,
o	kúpa tovaru rôzneho druhu za účelom jeho predaja iným prevádzkovateľom živnosti (veľkoobchod) v rozsahu voľnej živnosti,
o	sprostredkovanie obchodu,
o	sprostredkovanie kúpy, predaja a prenájmu nehnuteľností,
o	prenájom nehnuteľností spojený s doplnkovými službami,
o	obstarávanie služieb spojených so správou nehnuteľností a prenájmom nehnuteľností,
o	prevádzkovanie verejných garáží a parkovísk,
o	prevádzkovanie autoumývarenskej linky,
o	poradenské a konzultačné služby a vzdelávanie v predmete podnikania,
o	kúrenárske práce,
o	prevádzkovanie a údržba vykurovacích,
o	vodoinštalačné práce,
o	prevádzkovanie a údržba vetracích a klimatizačných,
o	prevádzkovanie a údržba vyhradených elektrických,
o	správa nehnuteľností, bytových a nebytových priestorov s poskytovaním iných než základných služieb,
o	vedenie účtovníctva.

Add 2) GDF Suez Global Gas & LNG

GDF Suez (t.j. Gaz de France pred zlúčením Gaz de France – SUEZ) je prítomná na slovenskom trhu od roku 1993 – prostredníctvom svojej organizačnej zložky, menovite GAZ DE FRANCE, organizačná zložka, so sídlom Partizánska 2, 811 03 Bratislava (ďalej len „GDF BA“).

GDF BA je spoločnosť, ktorej predmetom podnikania sú sprostredkovateľské služby.

Gaz de France, v koncorciu s nemeckou spoločnosťou Ruhrgas (aktuálne E.On-Ruhrgas) a ruskou spoločnosťou Gazprom, uskutočnili víťaznú ponuku v marci 2002 na nadobudnutie 49 % majetkového podielu v slovenskej plynárenskej spoločnosti SPP, kde si Slovenská republika ponechala 51 %. V júni 2002 Európska Komisia a úrad povolili nadobudnutie tohto majetkového podielu pre Gaz de France a Ruhrgas, s možnosťou neskoršieho vstupu Gazprom do základného kapitálu SPP. GDF Suez a E.On-Ruhrgas majú 49 % podiel v SPP prostredníctvom ich spoločnej dcérskej spoločnosti (50% - 50%) Slovak Gas Holding BV (ďalej len „SGH“). SPP je teda vlastnený (i) Slovenskou republikou prostredníctvom Fondu národného majetku Slovenskej republiky (ďalej len „FNM SR“), ktorý má 51 % podiel a (ii) spoločnosťou SGH, ktorá má 49 % podiel. Na základe zmluvy zaväzujúcej SGH voči slovenskému štátu, GDF Suez a E.On-Ruhrgas spoločne kontrolujú manažment SPP (štyria členovia zo siedmych členov predstavenstva).

Skupina SPP je skupinou spoločností, ktoré sa zaoberajú prieskumom a ťažbou, nákupom, prepravou, distribúciou, dodávkou a skladovaním zemného plynu v Slovenskej republike.

Legislatíva Slovenskej republiky požaduje, aby plynárenské spoločnosti právne oddelili svoje dovozné, prepravné a distribučné zložky, čo v roku 2006 viedlo k zmenám štruktúry skupiny SPP.

SPP preto k 01.07.2006 splnila právne a účtovné oddelenie prepravných a distribučných aktivít a založila dve dcérske spoločnosti: 

1.	eustream, a.s., (do 01.01.2008 pod názvom SPP – preprava, a.s.), so sídlom Mlynské nivy 42, 825 11 Bratislava (ďalej len „Eustream“), v ktorej SPP má 100 % podiel na základnom imaní a 
2.	   SPP Distribúcia, a.s., so sídlom Mlynské nivy 44/b, 825 11 Bratislava (ďalej len „SPP Distribúcia“), v ktorej SPP má 100 % podiel na základnom imaní.

Skupina SPP je teda v súčasnosti rozdelená na materskú spoločnosť obchodujúcu s plynom (SPP) a dve dcérske spoločnosti – Eurstream, ktorá sa zaoberá prepravou plynu v rámci Slovenska, a SPP Distribúcia, ktorá sa zaoberá distribúciou plynu na Slovensku. 

K 31.12.2007 mala skupina SPP v držaní sieť s prepravou a distribúciou plynu v rámci Slovenskej republiky v celkovej dĺžke 31 537 km.

Eustream (ktorá má licenciu vydanú Úradom pre reguláciu sieťových odvetví (ďalej len „URSO“) na prepravu plynu) sa zaoberá prepravou zemného plynu v Slovenskej republike. 

SPP Distribúcia (ktorá má licenciu URSO na distribúciu plynu) poskytuje prepravu a distribúciu zemného plynu v Slovenskej republike.

Časť siete SPP, ktorá náleží k Európskej sústave tranzitných plynovodov vedúcej z východu na západ, meria 2 268 km a vedie od Ukrajinských hraníc k hraniciam Českej republiky a Rakúska. Táto sústava tranzitných plynovodov má celkovú kapacitu približne 95 miliárd m3 za rok. Prepravný systém Eurstream zahrňuje štyri kompresné stanice po celej dĺžke tejto sústavy tranzitných plynovodov s celkovým výkonom viac ako 1 000 MW. 

SPP má licenciu na dodávku plynu na Slovensku. V priebehu účtovného obdobia, ktoré končí 31.12.2007, SPP predala približne [OT]  TWh zemného plynu takmer    1,5 miliónu zákazníkov. K tomuto dňu SPP mala takmer 100 % oprávnených zákazníkov na trhu. 

SPP vlastní 56 % podiel v NAFTA, a.s., so sídlom Naftárska 965, 908 45 Gbely (ďalej len „Nafta“). 

Nafta je vlastník a užívateľ skladovacích priestorov zemného plynu v Slovenskej republike a má kapacitu približne 1,88 miliardy m3. 

SPP tiež vlastní 50 % podiel v SPP Bohemia, a.s., so sídlom Vinohradská 1511/230,   100 00 Praha 10, Česká republika (ďalej len „SPP Bohemia“). 

SPP prostredníctvom SPP Bohemia vlastní skladovacie priestory v Českej republike. 

SPP vlastní aj 35 % podiel v POZAGAS, a.s., so sídlom Malé námestie 1, 901 01 Malacky (ďalej len „Pozagas“), spoločne s Nafta (30 %) a so spoločnosťou GDF Suez (35%).

Pozagas je spoločnosť, ktorá vlastní skladovacie priestory umiestnené v blízkosti prepravných sietí SPP s využiteľnou kapacitou 645 miliónov m3, ktoré sú prevádzkované spoločnosťou Nafta. 

Add 3) GDF Suez Environment

GDF Suez pôsobí na slovenskom trhu prostredníctvom obchodnej divízie Suez Environment, menovite cez nasledujúce spoločnosti:

Trenčianska vodohospodárska spoločnosť, a.s., so sídlom na adrese 1. Mája 11,  911 01 Trenčín (ďalej len „TVS“) je akciová spoločnosť existujúca podľa slovenského právneho poriadku, v ktorej Suez Environment vlastní 51,02 % podiel. 

SITA Slovensko, a.s., so sídlom na adrese Kukuričná 8, 831 03 Bratislava (ďalej len „SITA SK“) je 100 % dcérska spoločnosť SITA CZ a.s., ktorá je 100 % dcérska spoločnosť Suez Environment. 

SUEZ ENVIRONNEMENT SLOVENSKÁ REPUBLIKA, s.r.o., so sídlom na adrese   1. Mája 11,  911 01 Trenčín (ďalej len „Suez Environnement SK“), ktorú 100 % vlastní a výlučne kontroluje spoločnosť Suez Environment.

Obchodné činnosti:
•	TVS je spoločnosť, zaoberajúca sa dodávkou vody v oblasti mesta Trenčín, Nové Mesto nad Váhom a Myjava. TVS si prenajala od spoločnosti Trenčianske vodárne a kanalizácie, akciová spoločnosť (poskytujúcej služby v mestách a dedinách v Trenčianskom kraji) infraštruktúru na dodávky vody a odpadového hospodárstva na dobu 20 rokov. TVS taktiež navrhuje a pripravuje infraštruktúru dodávok vody a vodného hospodárstva.
•	SITA SK pôsobí v oblasti nakladania s odpadmi. Poskytuje komplexný outsourcing odpadového hospodárstva, odvoz priemyselného a terciárneho odpadu, výkup a spracovanie druhotných surovín, čistenie zariadení a objektov, sanačné práce, prevádzkovanie riadených skládok odpadov, poradenstvo v oblasti životného prostredia, zavádzanie systému riadenia podľa ISO štandardov a predaj ekologických prostriedkov.
•	Suez Environnement SK – v súčasnosti nedosahuje žiaden obrat.

Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že GDF Suez je právnickou osobou, ktorej činnosti a konania súvisia s hospodárskou súťažou, a teda je podnikateľom v zmysle § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

V predmetnom správnom konaní je podnikateľ GDF Suez zastúpený Mgr. Martinom Krížom, advokátom AK Procházka Randl Kubr, s.r.o., so sídlom Gorkého 3, 811 01 Bratislava, na základe písomného splnomocnenia zo dňa 15.09.2008.   

Informácie, nachádzajúce sa v tomto dokumente, ktoré sú označené v hranatých zátvorkách tvoria predmet obchodného tajomstva a sú súčasťou spisového materiálu. 

1.2  Cieľové spoločnosti

Na základe informácií dostupných z oznámenia koncentrácie je zrejmé, že nadobúdané cieľové spoločnosti sú priamo kontrolované spoločnosťou Coogee a nepriamo osobami, kontrolujúcimi nadobúdanú skupinu vlastniacich 100 % akcií v HS (majúc 100 % majetkový podiel v Hetech), RT, ABS a 90 % akcií v PRS. Takto osoby kontrolujúce cieľové spoločnosti vykonávajú svoju spoločnú kontrolu nad nadobúdanou skupinou cez vlastníctvo akcií v cieľových spoločnostiach. 

1.2.1  HETECH SERVICES

Spoločnosť HS je podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu v    Bratislave I, Oddiel Sa, vložka č. 3744/B akciovou spoločnosťou, zapísanou pod      č. 35 966 289, ktorá vznikla dňa 30.11.2005. 

Obchodné aktivity spoločnosti HS podľa výpisu z Obchodného registra sú kúpa tovaru za účelom jeho predaja konečnému spotrebiteľovi (maloobchod) v rozsahu voľnej živnosti; kúpa tovaru za účelom jeho predaja iným prevádzkovateľom živnosti (veľkoobchod) v rozsahu voľnej živnosti; obstarávanie služieb spojených so správou nehnuteľností; sprostredkovanie predaja, prenájmu a kúpy nehnuteľností (realitná činnosť); reklamná a propagačná činnosť; vedenie účtovníctva; činnosť účtovných poradcov; činnosť organizačných a ekonomických poradcov; upratovacie a čistiace práce; inžinierska činnosť - obstarávateľská činnosť v stavebníctve; prenájom nehnuteľností spojený s poskytovaním iných než základných služieb spojených s prenájmom; sprostredkovateľská činnosť v rozsahu voľnej živnosti; leasingová činnosť v rozsahu voľnej živnosti; administratívne práce; automatizované spracovanie údajov; poskytovanie software - predaj hotových programov na základe zmluvy s autorom; poskytovanie úverov nebankovým spôsobom z vlastných zdrojov; prenájom motorových vozidiel; prenájom priemyselného a spotrebného tovaru;  prenájom výpočtovej techniky; organizovanie a realizácia výstav a veľtrhov, kultúrnych a spoločenských podujatí; organizovanie kurzov, školení a seminárov;  podnikateľské poradenstvo v rozsahu voľnej živnosti; vydavateľská činnosť v rozsahu voľnej živnosti; záhradnícke a sadovnícke práce; úprava a údržba zelene, kosenie trávnatých plôch; skladovanie okrem prevádzkovania verejných skladov; prieskum trhu; prípravné práce pre stavbu - výkopové, zemné a búracie práce; tvorba cien a rozpočtov v stavebníctve; demolačné práce bez použitia výbušnín; maliarske a natieračské práce, tapetovanie; prevádzkovanie zariadení pre osobnú hygienu (prevádzkovanie verejného WC); montáž meracej a regulačnej techniky; pranie, žehlenie, mangľovanie prádla; čistenie komunikácií a odpratávanie snehu; prenájom strojov, prístrojov, nástrojov; prevádzkovanie zariadení slúžiacich na regeneráciu a rekondíciu; montáž elektrických zariadení a rozvodov s bezpečným napätím; výroba a rozvod tepla a teplej úžitkovej vody; podnikanie v oblasti nakladania s inými ako nebezpečnými odpadmi; mechanické úpravy na zákazku; obsluha kotlov (plynové, elektrické, tuhé palivo); poradenská a konzultačná činnosť v oblasti výpočtovej, meracej, regulačnej techniky a elektrotechniky; montáž, oprava, údržba a revízie elektrickej požiarnej signalizácie; montáž štruktúrovanej kabeláže; inštalácia počítačových sietí v rozsahu bezpečného napätia; poradenská a konzultačná činnosť v oblasti civilnej ochrany; technicko - organizačné zabezpečenie školení v oblasti civilnej ochrany; výkon činností stavebného dozoru; montáž, oprava, údržba elektrických zariadení; technik požiarnej ochrany a špecialista požiarnej ochrany.

Navyše sa HS zaoberá aj nasledujúcimi činnosťami:

o	primárne, technickými a elektromontážnymi prácami. Čo sa týka elektromontážnych prác, HS sa zaoberá hlavne dodávkou a montážou slaboprúdových sietí a v obmedzenom množstve [OT] % sietí nízkeho napätia. V rámci technických inštalácií, HS dodáva HVAC. Ďalej, HS inštaluje udržiava a opravuje tepelné technické zariadenia. V rámci ich vlastných elektroinštalačných prác spoločnosť ponúka zákazníkom služby vzťahujúce sa ku stavebnej činnosti: príprava podporného servisu (projektový návrh a inžinierstvo) a podporné služby v súvislosti s výstavbou (technický dohľad investora, autorov dohľad, kontrola elektroinštalačných prác). HS taktiež poskytuje projektový management ako konzultačný servis v súvislosti s vyššie spomenutými službami. 

o	facility management (kancelárskych a obytných budov). HS sa špecializuje na oblasť technického facility managementu, vrátane energetického managementu, kontroly, udržiavania a opráv technických zariadení budov. Väčšinu týchto aktivít vykonáva ABS na základe zmluvy s HS.

HS a ABS prevádzkujú viac ako 350 kancelárskych a obytných budov a priemyselných parkov (asi 500 tis. m2 úžitkovej plochy) v oblasti Slovenskej republiky prostredníctvom svojich troch pobočiek v Bratislava, Košiciach a Žiline a prostredníctvom pracovníkov v teréne. 

Nad spoločnosťou HS vykonáva priamu kontrolu spoločnosť Coogee, ktorá vlastní kmeňové akcie predstavujúce 100 % základného imania tejto spoločnosti. 

Z oznámenia koncentrácie vyplýva, že spoločnosť HS má na území Slovenskej republiky dcérsku spoločnosť Hetech (viď poznámka pod čiarou č. 1), v ktorej spoločnosť HS vlastní 100 % majetkový podiel. Spoločnosť Hetech bola založená koncom roka 2005 za účelom poskytovania elektromontážnych prác. Doposiaľ zrealizovala jediný projekt a okrem toho nevyvíja žiadnu činnosť.

Z vyššie uvedeného je zrejmé, že spoločnosť HS je podnikateľom podľa § 2 Obchodného zákonníka, a teda je podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

1.2.2  AB SPRÁVCOVSKÁ 

Spoločnosť ABS je podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu v  Bratislave I, Oddiel Sa, vložka č. 1024/B akciovou spoločnosťou, zapísanou pod      č. 35 685 271, ktorá vznikla dňa 11.03.1996. 

Obchodné aktivity spoločnosti ABS podľa výpisu z Obchodného registra sú kúpa tovaru rôzneho druhu za účelom jeho predaja konečnému spotrebiteľovi (maloobchod), alebo za účelom jeho predaja iným prevádzkovateľom živnosti (veľkoobchod), s výnimkou predaja (tovaru), ktorý nie je voľnou živnosťou; sprostredkovanie obchodu; obstarávanie služieb spojených s prevádzkou nehnuteľností; sprostredkovanie kúpy a predaja nehnuteľností; vedenie účtovníctva; činnosť ekonomických a účtovných poradcov; vodoinštaláterstvo; kurenárske práce; záhradnícke a sadovnícke práce, údržba a zakladanie trávnatých plôch, kosenie trávnatých plôch; čistiace a upratovacie práce /okrem deratizácie, dezinfekcie a desinsekcie/; prenájom motorových vozidiel a iných dopravných zariadení; podnikateľské poradenstvo v rozsahu voľnej živnosti; organizovanie a sprostredkovanie výstav; skladovanie okrem prevádzkovania verejných skladov; prieskum trhu; prípravné práce pre stavbu - výkopové, zemné a búracie práce; vypracovanie rozpočtov a kalkulácií; demolačné práce bez použitia výbušnín; sprostredkovanie v oblasti reklamy v rozsahu voľnej živnosti; maliarske a natieračské práce, tapetovanie; prevádzkovanie zariadení pre osobnú hygienu (prevádzkovanie verejného WC); montáž meracej a regulačnej techniky; úprava a údržba zelene; obstarávanie služieb spojených so správou nehnuteľností; pranie, žehlenie, mangľovanie prádla; čistenie komunikácií a odpratávanie snehu; prenájom strojov, prístrojov, nástrojov; prevádzkovanie telovýchovných zariadení a zariadení slúžiacich na regeneráciu; montáž elektrických zariadení a rozvodov s bezpečným napätím; výroba a rozvod tepla a teplej úžitkovej vody; podnikanie v oblasti nakladania s inými ako nebezpečnými odpadmi; vykonávanie údržby, montáže a opráv mechanických častí, technológií a strojov; prenájom nehnuteľností s poskytovaním iných než základných služieb spojených s prenájmom a obstarávateľské služby spojené s prenájmom; obsluha kotlov (plynové, elektrické, tuhé palivo); montáž, rekonštukcie, opravy, údržba, odborné prehliadky a odborné skúšky plynových zariadení; montáž, údržba, odborné prehliadky a odborné skúšky tlakových zariadení; oprava, údržba zdvíhacích zariadení; výroba, montáž, oprava, údržba, odborné prehliadky a odborné skúšky elektrických zariadení; obstarávanie služieb spojených s údržbou nehnuteľností; manipulácia s tovarom a technicko-organizačné zabezpečenie kultúrnych, spoločenských a športových podujatí v rozsahu voľnej živnosti.

Napriek širokému portfóliu aktivít, sa spoločnosť ABS zameriava najmä na poskytovanie služieb v oblasti facility managementu v Slovenskej republike. Ako je vidieť aj z vyššie uvedených obchodných aktivít, v súčasnosti ABS prevádzkuje množstvo činností a vykonáva služby pre všetky druhy objektov, prevažne pre kancelárske centrá a budovy, obchodné objekty a priemyselné parky. ABS tiež môže poskytovať služby pre obytné budovy, i keď nedávno sa v Bratislave zbavila týchto činností.

ABS ponúka nasledovné služby vo facility managemente:
o	primárne dodáva technický facility management (vedenie, udržiavanie a opravy nehnuteľného majetku, vrátane havarijnej služby)
o	dodávky ekonomických administratívnych služieb (finančná kontrola, administratívny servis a účtovníctvo, systematické vyhľadávanie úspor)
o	koordinácia a kontrola príbuzných aktivít
o	zaisťuje služby všeobecného facility managementu (napr. súvisiace služby ako strážna služba, upratovacie služby, recepcia, údržba záhrady, zimná a letná údržba ciest, poštové služby, rekonštrukcie, sťahovanie)
o	zaisťuje administratívu – technické prevádzky – zaisťovanie vozového parku, inžinierstvo, kopírovanie, odpadové hospodárstvo, catering, telekomunikačné služby
o	služby realitnej kancelárie (prenájmy obchodných priestorov zákazníkom)
o	zaisťuje právne a ekonomické služby

Nad spoločnosťou ABS vykonáva priamu kontrolu spoločnosť Coogee, ktorá vlastní kmeňové akcie predstavujúce 100 % základného imania tejto spoločnosti. 

Z oznámenia koncentrácie vyplýva, že spoločnosť ABS nemá ani na území Slovenskej republiky, ani na ostatnom území žiadnu dcérsku spoločnosť. 

Z vyššie uvedeného je zrejmé, že spoločnosť ABS je podnikateľom podľa § 2 Obchodného zákonníka, a teda je podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

1.2.3  RAČIANSKA TEPLÁRENSKÁ 

Spoločnosť RT je podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu v    Bratislave I, Oddiel Sa, vložka č. 3333/B akciovou spoločnosťou, zapísanou pod      č. 35 886 781, ktorá vznikla dňa 19.05.2004. 

Obchodné aktivity spoločnosti RT podľa výpisu z Obchodného registra sú výroba tepla a rozvod tepla, ako aj distribúcia teplej úžitkovej vody. RT poskytuje tieto služby na základe licencie vydanej URSO č. 2006T 0273 (ďalej len „RT tepelná licencia“). RT tepelná licencia poskytuje zoznam tepelných zariadení používaných RT pre výrobu a rozvod tepla a oblasť, v ktorej je RT oprávnená pôsobiť. Túto oblasť možno jednoducho označiť ako oblasť Bratislava – Rača, ohraničenú nasledujúcimi ulicami: Račianska ulica, Cyprichova ulica, Hlinická ulica, Hagarová ulica, Úžiny, Novohradská ulica, Mudrochova ulica, Gelnická ulica, Cígeľská ulica, Karpatské námestie, Púchovská ulica (ďalej len „územie pôsobenia RT“).

V spojitosti s vyššie spomenutou nosnou činnosťou, RT poskytuje taktiež podobné služby ako PRS, ktorá je uvedená nižšie a 24 hodinové havarijné centrum.

Nad spoločnosťou RT vykonáva priamu kontrolu spoločnosť Coogee, ktorá vlastní kmeňové akcie predstavujúce 100 % základného imania tejto spoločnosti. 

Z oznámenia koncentrácie vyplýva, že spoločnosť RT nemá ani na území Slovenskej republiky, ani na ostatnom území žiadnu dcérsku spoločnosť. 

Z vyššie uvedeného je zrejmé, že spoločnosť RT je podnikateľom podľa § 2 Obchodného zákonníka, a teda je podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

1.2.4  PRVÁ RUŽINOVSKÁ SPOLOČNOSŤ 

Spoločnosť PRS je podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu v   Bratislave I, Oddiel Sa, vložka č. 2149/B akciovou spoločnosťou, zapísanou pod      č. 35 768 266, ktorá vznikla dňa 22.06.1999.

Obchodné aktivity spoločnosti PRS podľa výpisu z Obchodného registra sú sprostredkovanie služieb spojených so správou bytového a nebytového fondu;  činnosť v oblasti nehnuteľností-sprostredkovanie kúpy, predaja a prenájmu nehnuteľností; správa nehnuteľností s poskytovaním služieb: vedenie účtovníctva; upratovacie práce; elektroinštalatérstvo; vodoinštalatérstvo; kúrenárske práce; upratovacie a čistiace práce okrem deratizácie, dezinfekcie a dezinsekcie; kúpa tovaru za účelom jeho predaja konečnému spotrebiteľovi /maloobchod/ v rozsahu voľnej živnosti; kúpa tovaru za účelom jeho predaja iným prevádzkovateľom živnosti /veľkoobchod/ v rozsahu voľnej živnosti; činnosť organizačných a ekonomických poradcov; vedenie účtovníctva; vykonávanie inžinierskej činnosti-obstarávateľské služby v stavebníctve; sprostredkovanie inžinierskej činnosti; výroba tepla; rozvod tepla a obsluha kotlov (plynové, elektrické, tuhé palivo).

Z vyššie uvedených obchodných činností, sa PRS zameriava najmä na výrobu a rozvod tepla pre kúrenie a dodávku teplej úžitkovej vody s hrubou ročnou hodnotou viac ako [OT] GJ. PRS vyrába a distribuuje tepelnú energiu na základe licencie vydanej URSO č. 2005T 0032 (ďalej len „PRS tepelná licencia“). PRS tepelná licencia poskytuje zoznam tepelných zariadení používaných PRS pre výrobu a rozvod tepla a oblasť, v ktorej je PRS oprávnená pôsobiť. Túto oblasť možno jednoducho označiť ako oblasť Bratislava – Ružinov, ohraničenú nasledujúcimi ulicami: Trnavská cesta, Galvániho ulica, Ivánska cesta, Vrakúnska cesta, Mierová ulica, Hrachová ulica, Prievozská ulica, Mlynské Nivy, Karadžičova ulica (ďalej len „územie pôsobenia PRS“).

V súvislosti s vyššie spomenutými činnosťami v oblasti produkcie a distribúcie tepelnej energie, PRS taktiež dodáva, udržiava, obnovuje a opravuje tepelné zariadenia (vrátane sietí, termostatických regulačných ventilov, meračov) ponúka technické riešenia týkajúce sa systému tepelného zariadenia (pokiaľ ide o ich efektivitu, ekonomiku, rekonštrukciu, optimalizáciu operačných parametrov, hydraulických časových rozlišovačov atď.), vykonáva výpočet cien a úhrad spojených s doručením tepla pre zariadenia alebo individuálne subjekty.

Nad spoločnosťou PRS vykonáva priamu kontrolu spoločnosť Coogee, ktorá vlastní kmeňové akcie predstavujúce 90 % základného imania tejto spoločnosti. Zostávajúci 10 %-ný majetkový podiel v spoločnosti PRS vlastní bratislavská mestská časť Ružinov (ďalej len „MČ Ružinov“), pričom tento majetkový podiel zostane v jeho vlastníctve aj po ukončení transakcie. Avšak vychádzajúc z článku XI. Stanov spoločnosti PRS je zrejmé, že MČ Ružinov napriek 10 % majetkovému podielu v spoločnosti PRS nevykonáva a taktiež nebude vykonávať kontrolu nad PRS ani po ukončení transakcie.

Z oznámenia koncentrácie vyplýva, že spoločnosť PRS nemá ani na území Slovenskej republiky, ani na ostatnom území žiadnu dcérsku spoločnosť. 

Z vyššie uvedeného je zrejmé, že spoločnosť PRS je podnikateľom podľa § 2 Obchodného zákonníka, a teda je podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

2.	Forma koncentrácie

Podľa § 9 ods. 1 zákona je koncentrácia proces ekonomického spájania podnikateľov, ktorým je

b)	zlúčenie alebo splynutie dvoch alebo viacerých samostatných podnikateľov, alebo
c)	získanie priamej alebo nepriamej kontroly jedným podnikateľom alebo viacerými podnikateľmi nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov.

Kontrolou sa podľa § 9 ods. 4 zákona rozumie možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť podnikateľa, najmä prostredníctvom 
a)	vlastníckych alebo iných práv k podniku alebo k jeho časti,
b)	práv, zmlúv alebo na základe iných skutočností, ktoré umožňujú vykonávať rozhodujúci vplyv na zloženie, hlasovanie alebo rozhodovanie orgánov podnikateľa.

Koncentrácia podľa informácií poskytnutých v oznámení koncentrácie spočíva v získaní nepriamej výlučnej kontroly podnikateľa GDF Suez nad podnikom podnikateľa HS, nad podnikom podnikateľa RT, nad podnikom podnikateľa ABS a nad podnikom podnikateľa PRS, a to prostredníctvom podnikateľa SES.

Z oznámenia koncentrácie vyplýva, že ide o transakciu, ktorá vznikla dňa 20.06.2008, na základe Zmluvy o kúpe akcií uzatvorenej medzi Coogee ako predávajúcim a medzi SES ako kupujúcim, na základe ktorej dôjde k nadobudnutiu 100 % majetkového podielu spoločnosti HS, 100 % majetkového podielu spoločnosti RT, 100 % majetkového podielu spoločnosti ABS a 90 % majetkového podielu spoločnosti PRS a nepriamo 100 % majetkového podielu spoločnosti Hetech.

Úrad po preštudovaní všetkých podkladov oznámenia koncentrácie zistil, že podnikateľ GDF Suez na základe Zmluvy o kúpe akcií získa možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť podnikateľa HS, podnikateľa RT, podnikateľa ABS a podnikateľa PRS, prostredníctvom podnikateľa SES, teda získa nepriamu výlučnú kontrolu nad podnikom podnikateľa HS, nad podnikom podnikateľa RT, nad podnikom podnikateľa ABS a nad podnikom podnikateľa PRS.

V predmetnom prípade sa teda jedná o koncentráciu podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona v nadväznosti na § 9 ods. 4 písm. b) zákona spočívajúcu v získaní nepriamej výlučnej kontroly podnikateľa GDF Suez nad podnikom podnikateľa HS, nad podnikom podnikateľa RT, nad podnikom podnikateľa ABS a nad podnikom podnikateľa PRS na základe Zmluvy o kúpe akcií.

3.	Účastníci koncentrácie

Podľa § 25 ods. 3 písm. d) zákona účastníkom konania v prípade koncentrácie, ktorá vznikla získaním priamej alebo nepriamej kontroly jedným podnikateľom alebo viacerými podnikateľmi na podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov je podnikateľ alebo podnikatelia, ktorí získavajú priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov. 

Na základe vyššie uvedeného úrad zistil, že účastníkom správneho konania je podnikateľ GDF Suez, ktorý získal kontrolu nad podnikom podnikateľa HS, nad podnikom podnikateľa RT, nad podnikom podnikateľa ABS a nad podnikom podnikateľa PRS. 

Účastníkom koncentrácie v prípade vzniku koncentrácie podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona je podnikateľ alebo podnikatelia, ktorí získavajú priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov a podnikateľ alebo podnikatelia, nad ktorými je priama alebo nepriama kontrola získavaná. 

V prípade, kedy koncentráciou získava podnikateľ výlučnú kontrolu nad podnikom iného podnikateľa sú účastníkmi koncentrácie na strane nadobúdateľa podnikateľ, ktorý koncentráciou nadobúda výlučnú kontrolu a na strane nadobúdaného subjektu podnikateľ, nad ktorým sa výlučná kontrola získava. Účastníkmi predmetnej koncentrácie sú teda podnikatelia GDF Suez, HS, RT, ABS a PRS. 

4.	Koncentrácia podliehajúca kontrole úradu

Podľa § 10 ods. 1 zákona koncentrácia podlieha kontrole úradu, ak
a)	spoločný celosvetový celkový obrat účastníkov koncentrácie za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie je najmenej                  39 832 702,65 EUR (1 200 000 000 Sk) a aspoň dvaja účastníci koncentrácie dosiahli v SR celkový obrat každý najmenej 11 949 810,79 EUR (360 000 000 Sk) za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie alebo
b)	aspoň jeden z účastníkov koncentrácie dosiahol v SR celkový obrat najmenej     16 596 959,44 EUR (500 000 000 Sk) za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie a aspoň jeden ďalší účastník koncentrácie dosiahol celosvetový celkový obrat najmenej 39 832 702,65 EUR (1 200 000 000 Sk) za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie.

Pričom podľa § 10 ods. 2 zákona celkový obrat účastníka koncentrácie je súčet obratov
a)	účastníka koncentrácie,
b)	podnikateľov, v ktorých účastník koncentrácie priamo alebo nepriamo
1. má podiel na základnom imaní vyšší ako polovicu,
2. má právo vykonávať viac ako polovicu hlasovacích práv,
3. má právo vymenovať viac ako polovicu členov orgánov podnikateľa alebo
4. má právo riadiť jeho podnik,
c)	podnikateľov, ktorí majú práva uvedené v písmene b) v podniku účastníka koncentrácie,
d)	podnikateľov, v ktorých majú podnikatelia uvedení v písmene c) práva uvedené v písmene b),
e)	podnikateľov, v ktorých dvaja alebo viacerí podnikatelia uvedení v písmenách a) až d) majú spoločne práva uvedené v písmene b).

Pri výpočte celkových obratov účastníkov koncentrácie je potrebné uplatniť znenie § 10 ods. 3 až 8 zákona v rozsahu vyhlášky Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 269/2004 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výpočte obratu.

Úrad na základe podkladov a informácií predložených úradu zistil, že podnikateľ GDF Suez v roku 2007 dosiahol prostredníctvom svojich dcérskych spoločností celosvetový celkový obrat prevyšujúci 39 832 702,65 EUR (1 200 000 000 Sk). Z uvedeného je zrejmé, že aj spoločný celosvetový celkový obrat účastníkov koncentrácie za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie, t.j. rok 2007, presiahol 39 832 702,65 EUR (1 200 000 000 Sk). Úrad ďalej zistil, že celkový obrat podnikateľa GDF Suez a cieľových spoločností v Slovenskej republike v roku 2007 u každého presiahol 11 949 810,79 EUR (360 000 000 Sk). Konkrétne údaje sú súčasťou spisového materiálu a vzhľadom k tomu, že boli účastníkmi koncentrácie označené ako predmet obchodného tajomstva, úrad ich v rozhodnutí neuvádza. 

Na základe vyššie uvedeného úrad zistil, že v predmetnom prípade boli splnené podmienky uvedené v § 10 ods. 1 písm. a) zákona, a teda predmetná koncentrácia podlieha kontrole úradu.

Podľa § 10 ods. 9 zákona koncentrácia, ktorá podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 zákona, musí byť oznámená úradu do 30 pracovných dní odo dňa
a)	uzavretia zmluvy;
b)	oznámenia prijatia návrhu v obchodnej verejnej súťaži (§ 281 až 288 Obchodného zákonníka);
c)	doručenia rozhodnutia štátneho orgánu podnikateľovi (§ 14 zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení zákona č. 317/1996 Z. z.);
d)	keď Európska komisia oznámila podnikateľovi, že vo veci bude konať úrad alebo
e)	v ktorom nastala iná skutočnosť, na ktorej základe došlo k vzniku koncentrácie.

Lehota začne plynúť odo dňa, keď nastala prvá zo skutočností uvedených v § 10 ods. 9 písm. a) až c) alebo písm. e) zákona.

Úrad posudzoval, či sa pri oznámení predmetnej koncentrácie postupovalo podľa § 10 ods. 9 zákona v spojení s § 10 ods. 11 zákona. Vzhľadom na to, že predmetná koncentrácia vznikla na základe Zmluvy o kúpe akcií, úrad dospel k záveru, že relevantným dňom, ktorý je rozhodujúci pre začatie plynutia lehoty oznámenia tejto koncentrácie, je deň podpísania Zmluvy o kúpe akcií, t.j. 20.06.2008. Vzhľadom na to, že oznámenie koncentrácie bolo doručené úradu dňa 21.07.2008, predmetná koncentrácia bola oznámená úradu do 30 pracovných dní odo dňa uzavretia Zmluvy o kúpe akcií, t. j. oznámenie koncentrácie bolo úradu doručené v zákonom stanovenej lehote.

5.	Relevantné trhy

Podľa § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky            a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. Podľa § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov. Podľa § 3 ods. 5 zákona vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia. Podľa § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

5.1	Tovarové relevantné trhy   

Pri vymedzení relevantných trhov z tovarového hľadiska úrad vychádzal z § 3 ods. 3 až ods. 5 zákona a z hlavných činností a aktivít, ktoré vykonávajú účastníci koncentrácie a s nimi prepojení podnikatelia, pričom sa zameral na určenie a posúdenie vplyvov predmetnej koncentrácie na hospodársku súťaž na relevantných trhoch, na ktorých sa prejavia účinky koncentrácie v rámci Slovenskej republiky.

Ako už bolo vyššie uvedené, Skupina GDF Suez je aktívna v oblasti produkcie, dopravy, distribúcie, dovozu a vývozu horľavých plynov a vystupuje aj v pozícii poisťovacieho sprostredkovateľa. Skupina GDF Suez je prítomná v celom reťazci energetického podnikania, v elektrine a zemnom plyne a na nadväzujúcich trhoch od vyššej úrovne po nižšiu:

-	kúpa, produkcia a marketing zemného plynu a elektriny,
-	doprava, distribúcia, manažment a vývoj dôležitých infraštruktúr v oblasti zemného plynu a elektriny.
-	Vývoj a marketing energetických služieb a služieb týkajúcich sa životného prostredia.

V rámci Skupiny  GDF Suez je SES lídrom na európskom trhu technických služieb v Európe. SES pôsobí v oblasti infraštruktúry, služieb a priemyselnej výstavby a poskytuje kompletné služby od návrhu, cez realizáciu, až po prevádzku energetických a verejných zariadení (sieťový management). V oblasti elektromontážnych prác SES zabezpečuje tak jednoduchšie formy prác, ako aj dodávky na kľúč. Pokiaľ ide o „energetické služby“, SES poskytuje servis pre osoby (pre výrobcov a spotrebiteľov), ktorí majú svoje vlastné energetické závody.

Na území Slovenskej republiky pôsobí GDF Suez prostredníctvom troch divízií: 
(iv)	GDF Suez Energy Services (ktorá pôsobí na území Slovenska prostredníctvom spoločností Cheming SK, Spectrum BA a Axima)
(v)	GDF Suez Global Gas & LNG (ktorá pôsobí na území Slovenska prostredníctvom spoločností GDF BA a SPP) a 
(vi)	GDF Suez Environment (ktorá pôsobí na území Slovenska prostredníctvom spoločností TVS, SITA SK a Suez Environnement SK).

Add 1) GDF Suez Energy Services

•	Cheming SK – hlavnou činnosťou spoločnosti je poskytovanie projektových a inžinierskych služieb v investičnej výstavbe, hlavne v oboroch chemického, farmaceutického, potravinárskeho, strojárenského a elektrotechnického priemyslu, energetiky a životného prostredia. Cheming SK poskytuje kompletné služby od štúdia realizovateľnosti, cez vyhodnocovanie stavby na životné prostredie (EIA), projektové dokumentácie, zaistenie povolení a poskytovanie inžinierstva, až po realizáciu a dodanie stavby na kľúč. 
•	Spectrum BA bola založená za účelom realizácie zákaziek od slovenských klientov, ktorých sa podarilo získať českej spoločnosti SPECTRUM, spol. s r.o. Spoločnosť Spectrum BA poskytuje elektromontážne práce slaboprúdových zariadení, ale tiež poskytuje elektromontážne práce zariadení nízkeho napätia (pre úradné budovy a obchodné účely). 
•	Axima je aktívna v oblasti facility managementu so špecializáciou na technický facility management kancelárskych a obchodných budov (napr. Carlton Hotel) pre zákazníkov v Bratislave. 

Add 2) GDF Suez Global Gas & LNG

•	SPP je spoločnosť, ktorá ako už bolo vyššie uvedené je kontrolovaná GDF Suez (spoločne s E.On-Ruhrgas). Skupina SPP je skupinou spoločností, ktoré sa zaoberajú prieskumom a ťažbou, nákupom, prepravou, distribúciou, dodávkou a skladovaním zemného plynu v Slovenskej republike. Slovenská legislatíva požaduje, aby plynárenské spoločnosti právne oddelili svoje prepravné a distribučné zložky, čo v roku 2006 viedlo k zmenám štruktúry skupiny SPP. Preto, ako bolo aj vyššie uvedené, je skupina SPP v súčasnosti rozdelená na materskú spoločnosť obchodujúcu s plynom (SPP) a dve dcérske spoločnosti – Eurstream, ktorá sa zaoberá prepravou plynu v rámci Slovenska, a SPP Distribúcia, ktorá sa zaoberá distribúciou plynu na Slovensku. 
Eustream (ktorá má licenciu URSO na prepravu plynu) sa zaoberá prepravou zemného plynu v Slovenskej republike. 
SPP Distribúcia (ktorá má licenciu URSO na distribúciu plynu) poskytuje distribúciu zemného plynu v Slovenskej republike.
Nafta vlastník a užívateľ skladovacích priestorov zemného plynu v Slovenskej republike má kapacitu približne 1,88 miliardy m3. 
SPP Bohemia ako už bolo vyššie uvedené, je tiež dcérskou spoločnosťou SPP (ktorá vlastní 50 % podiel), pričom SPP prostredníctvom SPP Bohemia vlastní skladovacie priestory v Českej republike. 
Pozagas je spoločnosť, ktorá vlastní skladovacie priestory umiestnené v blízkosti prepravných sietí SPP s využiteľnou kapacitou 645 miliónov m3, ktoré sú prevádzkované spoločnosťou Nafta. Ako už bolo vyššie uvedené, SPP vlastní 35 % podiel v spoločnosti Pozagas spolu s Nafta (30 %) a so spoločnosťou GDF Suez (35%).

Spoločnosť SPP je teda prítomná na nasledovných trhoch plynu:
o	Trh prieskumu a ťažby prostredníctvom Nafta. Nafta pokrýva 100 % tohto trhu na Slovensku ale tento trh predstavuje menej než [OT] % slovenského trhu plynu.
o	Trh uskladnenia plynu prostredníctvom Pozagas.
o	Trh prepravy plynu prostredníctvom Eustream, ktorá pokrýva 100 % trhu.
o	Trh distribúcie plynu prostredníctvom SPP Distribúcia, ktorá pokrýva [OT] % trhu.
o	Trh dodávok plynu prostredníctvom SPP. SPP pokrýva takmer 100 % tohto trhu. 

•	GDF BA je spoločnosť, ktorej predmetom podnikania sú sprostredkovateľské služby.

Add 3) GDF Suez Environment

•	TVS je spoločnosť, zaoberajúca sa dodávkou vody v oblasti mesta Trenčín, Nové Mesto nad Váhom a Myjava. TVS si prenajala od spoločnosti Trenčianske vodárne a kanalizácie, akciová spoločnosť (poskytujúcej služby v mestách a dedinách v Trenčianskom kraji) infraštruktúru na dodávky vody a odpadového hospodárstva na dobu 20 rokov. TVS taktiež navrhuje a pripravuje infraštruktúru dodávok vody a vodného hospodárstva.
•	SITA SK pôsobí v oblasti nakladania s odpadmi. Poskytuje komplexný outsourcing odpadového hospodárstva, odvoz priemyselného a terciárneho odpadu, výkup a spracovanie druhotných surovín, čistenie zariadení a objektov, sanačné práce, prevádzkovanie riadených skládok odpadov, poradenstvo v oblasti životného prostredia, zavádzanie systému riadenia podľa ISO štandardov a predaj ekologických prostriedkov.
•	Suez Environnement SK – v súčasnosti nedosahuje žiaden obrat.

Spoločnosti obchodnej divízie GDF Suez Environment nie sú aktívne na trhoch, ktoré sú trhom dodávky alebo trhom dopytu alebo blízko prepojené s trhmi, na ktorých sú prítomné spoločnosti nadobúdanej skupiny. 

Aktivity cieľových spoločností sú uvedené v nasledujúcom texte:

HS sa zaoberá najmä nasledujúcimi činnosťami:

o	primárne, technickými a elektromontážnymi prácami. Čo sa týka elektromontážnych prác, HS sa zaoberá hlavne dodávkou a montážou slaboprúdových sietí a v obmedzenom množstve sietí nízkeho napätia. V rámci technických inštalácií, HS dodáva HVAC. Ďalej, HS inštaluje udržiava a opravuje tepelné technické zariadenia. V rámci ich vlastných elektroinštalačných prác spoločnosť ponúka zákazníkom služby vzťahujúce sa ku stavebnej činnosti: príprava podporného servisu (projektový návrh a inžinierstvo) a podporné služby v súvislosti s výstavbou (technický dohľad investora, autorov dohľad, kontrola elektroinštalačných prác). HS taktiež poskytuje projektový management ako konzultačný servis v súvislosti s vyššie spomenutými službami. 
o	facility management (kancelárskych a obytných budov). HS sa špecializuje na oblasť technického facility managementu, vrátane energetického managementu, kontroly, udržiavania a opráv technických zariadení budov. Väčšinu týchto aktivít vykonáva ABS na základe zmluvy s HS.
HS a ABS prevádzkujú viac ako 350 kancelárskych a obytných budov a priemyselných parkov (asi 500 tis. m2 úžitkovej plochy) v oblasti Slovenskej republiky prostredníctvom svojich troch pobočiek v Bratislava, Košiciach a Žiline a prostredníctvom pracovníkov v teréne. 

Z oznámenia koncentrácie vyplýva, že spoločnosť HS má na území Slovenskej republiky dcérsku spoločnosť Hetech, v ktorej spoločnosť HS vlastní 100 % majetkový podiel. Spoločnosť Hetech bola založená koncom roka 2005 za účelom poskytovania elektromontážnych prác. 

Napriek širokému portfóliu aktivít, sa spoločnosť ABS zameriava najmä na poskytovanie služieb v oblasti facility managementu v Slovenskej republike. Ako je vidieť aj z vyššie uvedených obchodných aktivít, v súčasnosti ABS prevádzkuje množstvo činností a vykonáva služby pre všetky druhy objektov, prevažne pre kancelárske centrá a budovy, obchodné objekty a priemyselné parky. ABS tiež môže poskytovať služby pre obytné budovy, i keď prednedávnom túto činnosť prestala v Bratislave poskytovať.

ABS ponúka nasledovné služby vo facility managemente:
o	primárne dodáva technický facility management (vedenie, udržiavanie a opravy nehnuteľného majetku, vrátane havarijnej služby)
o	dodávky ekonomických administratívnych služieb (finančná kontrola, administratívny servis a účtovníctvo, systematické vyhľadávanie úspor)
o	koordinácia a kontrola príbuzných aktivít
o	zaisťuje služby všeobecného facility managementu (napr. súvisiace služby ako strážna služba, upratovacie služby, recepcia, údržba záhrady, zimná a letná údržba ciest, poštové služby, rekonštrukcie, sťahovanie)
o	zaisťuje administratívu – technické prevádzky – zaisťovanie vozového parku, inžinierstvo, kopírovanie, odpadové hospodárstvo, catering, telekomunikačné služby
o	služby realitnej kancelárie (prenájmy obchodných priestorov zákazníkom)
o	zaisťuje právne a ekonomické služby

Obchodné aktivity spoločnosti RT podľa výpisu z Obchodného registra sú výroba a rozvod tepla, ako aj distribúcia teplej úžitkovej vody. RT poskytuje tieto služby na základe RT tepelnej licencie vydanej URSO. RT tepelná licencia poskytuje zoznam tepelných zariadení používaných RT pre výrobu a rozvod tepla na území pôsobenia RT.

V spojitosti s vyššie spomenutou nosnou činnosťou, RT poskytuje taktiež podobné služby ako PRS uvedená nižšie a 24 hodinové havarijné centrum.

Z vyššie uvedených obchodných činností, sa PRS zameriava najmä na výrobu a rozvod tepla pre kúrenie a dodávku teplej úžitkovej vody. PRS vyrába a distribuuje teplo na základe PRS tepelnej licencie vydanej URSO. PRS tepelná licencia poskytuje zoznam tepelných zariadení používaných PRS pre výrobu a rozvod tepla na území pôsobenia PRS. 

V súvislosti s vyššie spomenutými činnosťami v oblasti produkcie a distribúcie tepelnej energie, PRS taktiež dodáva, udržiava, obnovuje a opravuje tepelné zariadenia (vrátane sietí, termostatických regulačných ventilov, meračov) ponúka technické riešenia týkajúce sa systému tepelného zariadenia (pokiaľ ide o ich efektivitu, ekonomiku, rekonštrukciu, optimalizáciu operačných parametrov, hydraulických časových rozlišovačov atď.), vykonáva výpočet cien a úhrad spojených s doručením tepla pre zariadenia alebo individuálne subjekty.

Ako vyplýva z oznámenia koncentrácie, existuje vertikálne prepojenie medzi spoločnosťami nadobúdanej skupiny. HS poskytuje elektromontážne práce pre ABS, PRS a RT. ABS a Hetech sú subdodávateľmi HS pre facility management a pre elektromontážne práce. Spectrum BA poskytuje elektromontážne práce svojej materskej spoločnosti.

V oznámení koncentrácie oznamovateľ uvádza, že za relevantné trhy považuje nasledovné trhy:

1.	Relevantný trh elektromontážnych prác;
2.	Relevantný trh facility managementu;
3.	Relevantný trh výroby a rozvodu tepla;
4.	Relevantný trh dodávok plynu;
5.	Relevantný trh distribúcie plynu; 
6.	Relevantný trh prepravy plynu
7.	Relevantný trh uskladnenia plynu;
8.	Relevantný trh prieskumu a ťažby plynu.

Ako vyplýva z oznámenia koncentrácie, horizontálne prekrytie obchodných aktivít účastníkov koncentrácie sa vyskytuje iba na dvoch relevantných trhoch. Jedná sa o nasledovné horizontálne ovplyvnené trhy:
o	Relevantný trh elektromontážnych prác;
o	Relevantný trh facility managementu;
Zároveň uvedenou koncentráciou dochádza k vertikálnemu vzťahu, nakoľko Skupina GDF Suez (prostredníctvom SPP) aktívne pôsobí na trhu dodávok plynu, ktorý predstavuje dodávateľský trh vo vzťahu k trhu výroby a rozvodu tepla, na ktorom pôsobia spoločnosti nadobúdanej skupiny. Ako vyplýva z informácií získaných úradom počas správneho konania, medzi SPP ako dodávateľom na jednej strane a medzi PRS a RT ako odberateľmi na strane druhej, existuje dodávateľsko-odberateľský vzťah. Vychádzajúc z uvedeného možno uviesť nasledovné vertikálne ovplyvnené trhy: 
o	Relevantný trh výroby a rozvodu tepla;
o	Relevantný trh dodávok plynu.
 (ďalej len „ovplyvnené trhy“)

Z predložených informácií a podkladov úrad zistil, že jednak nadobúdateľ, teda GDF Suez, tak aj nadobúdané cieľové spoločnosti, vykonávajú obchodné aktivity na území Slovenskej republiky na trhu elektromontážnych prác a facility managementu. Navyše nadobúdaná skupina vyrába a distribuuje teplo v dvoch bratislavských častiach – Ružinov a Rača. Skupina GDF Suez je aktívna na trhoch prieskumu a ťažby, uskladnenia, prepravy, distribúcie a dodávok plynu v Slovenskej republike, kde trh dodávok plynu je nadväzujúcim trhom na trh výroby a rozvodu tepla cieľových spoločností (trh dodávok plynu je teda dodávateľským trhom vo vzťahu k trhu výroby a rozvodu tepla).

Vzhľadom k vyššie uvedenému sa úrad v ďalšom texte bude zaoberať iba spomínanými štyrmi ovplyvnenými trhmi a zvyšné trhy nebude považovať za ovplyvnené trhy, nakoľko na nich nedochádza medzi Skupinou GDF Suez a cieľovými spoločnosťami k vertikálnemu, ani horizontálnemu prekrytiu.

Úrad po preskúmaní predložených podkladov a informácií definoval nasledovné štyri tovarové relevantné trhy:
1.	Relevantný trh elektromontážnych prác;
2.	Relevantný trh facility managementu;
3.	Relevantný trh výroby a rozvodu tepla;
4.	Relevantný trh dodávok plynu.

5.1.1	Relevantný trh elektromontážnych prác

Z oznámenia koncentrácie vyplýva, že s ohľadom na technické štandardy týkajúce sa elektrických sietí a vybavenia, môže byť oblasť elektromontážnych prác rozdelená podľa úrovne napätia nasledovne:

o	Nízke napätie (do 1 kV)
o	Vysoké napätia (1 – 52 kV)
o	Veľmi vysoké napätie (52 – 440 kV)

Ďalšie delenie môže byť podľa oznamovateľa koncentrácie urobené na základe odlišného vymedzenia kvalifikačných požiadaviek uložených robotníkom v oblasti elektromontážnych prác a používania technického vybavenia. Podľa vyhlášky           č. 718/2002 Z.z. na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti technických zariadení, sa rozlišuje medzi technickým zariadením a napätím do 1 kV a zariadeniami nad 1 kV a kvalifikovanejšie požiadavky sú určené pre robotníkov v týchto dvoch oblastiach odlišných typov. Ďalej slaboprúdové elektrické zariadenia (do 220 V) sú odlišné od vysokoprúdových. Slaboprúdové elektrické systémy (nazývané aj stavebné technické systémy) obyčajne zahŕňajú HVAC (tepelný systém, ventiláciu a klimatizáciu), EFS (elektrické signalizačné zariadenia oznamujúce požiar), ochranné zariadenia (ESS), kamerové, fotografické a televízne distribučné systémy (CCTV), kovové a optické káble a štruktúrované káblové systémy, ústredné verejné adresovanie, ústredné časové a stránkové systémy, systémy kontrolujúce vstupy a pracovný čas, ústredné telefónne, parkovacie systémy a CO monitoring na garážach, meracie a regulačné systémy.

Ako vyplýva z oznámenia koncentrácie, obaja účastníci koncentrácie (aj HS, aj Spectrum BA) majú príslušné licencie pre elektromontážne práce do 1 kV. Ako už bolo vyššie uvedené, nadobúdaná skupina primárne pôsobí v oblasti slaboprúdových elektrických systémov, avšak inštaluje tiež systémy nízkeho napätia [OT] % z jeho elektromontážnych prác). Spectrum BA ako spoločnosť, ktorá reprezentuje Skupinu GDF Suez v oblasti elektromontážnych prác v Slovenskej republike, sa špecializuje na oblasť systémov nízkeho napätia. Skupina GDF Suez môže taktiež dodávať aj slaboprúdové systémy, čo je dané tým faktorom, že pre tieto dodávky nie je potrebná ďalšia kvalifikácia alebo technické vybavenie, na rozdiel od požiadaviek potrebných pre zariadenia nízkeho napätia  - to znamená, že iba jedna licencia je potrebná pre obe tieto aktivity.

Účastníci koncentrácie taktiež poskytujú služby týkajúce sa elektromontážnych prác (ako príprava projektov a engineering, revízie, ohrady, modernizácia slaboprúdových 
systémov a zariadení nízkeho napätia). Vychádzajúc z rozhodovacej praxe úradu, možno usudzovať, že tieto súvisiace služby netvoria oddelené tovarové relevantné trhy.

Vychádzajúc z oznámenia koncentrácie, mohol by byť relevantný tovarový trh definovaný užšie ako elektromontážne práce slaboprúdových systémov a systémov nízkeho napätia, ale vzhľadom na to, že tak ako bude uvedené neskôr, predmetná koncentrácia nevedie k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej súťaže, úrad dospel k záveru, že na účely objektívneho posúdenia dopadov predmetnej koncentrácie možno relevantný trh vymedziť širšie - ako trh elektromontážnych prác.

5.1.2	Relevantný trh facility managementu

Ako vyplýva z oznámenia koncentrácie, facility management zahŕňa nasledujúce aktivity:

o	technický facility management (vrátane energetického managementu, kontrol, údržby a obnovy technických zariadení budov);
o	obchodný facility management (zahŕňa účtovníctvo atď.);
o	všeobecný facility management (napríklad ochranné služby, upratovanie, recepcia).

Trh facility managementu môže byť ďalej rozdelený podľa druhu nehnuteľnosti – napríklad rezidenčné budovy, obchodné a kancelárske budovy, priemyselné parky. Odlišný druh budovy obyčajne vyžaduje odlišný typ služby poskytovaný v rámci facility managementu. V tomto smere sú rezidenčné budovy a priemyselné parky najodlišnejšie. 

Ako vyplýva z vyššie uvedených obchodných činností účastníkov koncentrácie, medzi nadobúdanými spoločnosťami HS a ABS a medzi spoločnosťou Axima (ktorá patrí do Skupiny GDF Suez) dochádza k prekrývaniu aktivít v oblasti technického facility managementu. Navyše Axima je aktívna v oblasti obchodných a kancelárskych budov. 

Vzhľadom na to, že tak ako bude uvedené neskôr, predmetná koncentrácia nevedie k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej súťaže v oblasti facility managementu, úrad dospel k záveru, že na účely objektívneho posúdenia dopadov predmetnej koncentrácie možno za relevantný tovarový trh vo všeobecnosti považovať trh facility managementu. 

5.1.3	Relevantný trh výroby a rozvodu tepla

Sektor tepelnej energetiky sa riadi najmä zákonom č. 657/2004 Z.z. o tepelnej energetike, v znení neskorších predpisov (ďalej len „Zákon o TE“) a zákonom           č. 276/2001 Z.z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene niektorých zákonov, v znení neskorších predpisov (ďalej len „Regulačný zákon“). Na vykonávanie obchodných aktivít v sektore tepelnej energetiky je nevyhnutná licencia vydaná URSO.

Ako už bolo vyššie uvedené, nadobúdaná skupina je aktívna v oblasti výroby a rozvodu tepla – konkrétne spoločnosti PRS a RT.

Pri určovaní tovarového relevantného trhu úrad vychádzal zo skutočnosti, že napriek tomu, že spoločnosť PRS podľa výpisu z obchodného registra má vo svojom predmete činnosti väčší počet rôznorodých druhov činností, profilujúcimi činnosťami, ktoré vytvárajú tovarový relevantný trh, ktorý je predmetom hĺbkovej analýzy v predmetnom správnom konaní, sú činnosti spojené s výrobou a rozvodom tepla. Všetky ostatné činnosti podľa obchodného registra majú z tohto pohľadu charakter vedľajšej, doplnkovej činnosti, ktorú je možné vykonávať nezávisle od profilujúcich činností. Z uvedeného dôvodu tieto činnosti nie sú v posudzovanom prípade predmetom prešetrovania zo strany úradu.

V prípade druhého účastníka koncentrácie, spoločnosti RT sú v predmetnom prípade relevantné jej hlavné predmety činnosti, a to činnosti súvisiace s výrobou a rozvodom tepla. 

Úrad nadväzne na vyššie uvedené, ako aj vzhľadom na jeho predchádzajúcu rozhodovaciu prax, v prešetrovanom prípade vymedzil ako tovarový relevantný trh – trh výroby a rozvodu tepla, pričom výrobou tepla sa podľa § 2 Zákona o TE rozumejú fyzikálne a chemické procesy v zariadeniach na výrobu tepla, ktorých výsledkom je získanie tepla na účel jeho predaja na vykurovanie alebo na prípravu teplej úžitkovej vody, alebo na iné tepelnoenergetické využitie. Zároveň podľa § 2 Zákona o TE sa rozvodom tepla rozumie distribúcia tepla a dodávka tepla odberateľovi. 

Na území mesta Bratislava okrem uvedených dvoch nadobúdaných spoločností (PRS a RT) pôsobí ešte ďalších 8 subjektov, ktorých predmetom činnosti je výroba a rozvod tepla (ďalej len „teplárenské spoločnosti“). Každá z týchto teplárenských spoločností vykonáva činnosti spojené s výrobou a rozvodom tepla na odlišnom území mesta Bratislava na základe povolenia vydaného URSO. Vzhľadom k tomu, že URSO nevydáva licenciu, týkajúcu sa výroby a rozvodu tepla na to isté územie viacerým subjektom, z uvedeného vyplýva, že teplárenské spoločnosti si navzájom nekonkurujú v oblasti dodávky tepla odberateľom, čím ich možno považovať za prirodzené lokálne monopoly. 

Špecifické postavenie má spoločnosť PPC Power a.s., Magnetová 12, 831 04  Bratislava (ďalej len „PPC Power“), ktorá pôsobí iba v oblasti výroby a následnej dodávky tepla. Vyrobené teplo dodáva priamo do sústavy CZT BA – Východ spoločnosti  Bratislavská teplárenská, a.s., Bajkalská 21/A, 812 22  Bratislava (ďalej len „BAT“). PPC Power nevlastní žiadne typy rozvodov a nie je dodávateľom tepla koncovým odberateľom.

Okrem toho v meste Bratislava pôsobí aj niekoľko menších nezávislých výrobcov a distribútorov tepla využívajúcich vyrobené teplo pre vlastnú spotrebu, ktorí zároveň dodávajú teplo odberateľom v rámci svojho areálu. Tieto subjekty nie sú pripojené na sústavu centralizovaného zásobovania teplom (ďalej len „CZT“) a predstavujú samostatný a uzavretý systém výroby a rozvodu tepla. Z uvedeného dôvodu tieto subjekty nie sú predmetom šetrenia v rámci posudzovanej koncentrácie.

Pojem „centrálny zdroj tepla“ nie je zadefinovaný, ale možno ho vykladať ako tepelné zariadenie alebo sústavu tepelných zariadení, ktorá zabezpečuje dodávku tepla, príp. aj teplej úžitkovej vody pre viac odberateľov (objektov). Sústava CZT je sústava tvorená zdrojmi tepla (teplárňami, výhrevňami), primárnymi tepelnými rozvodmi, odovzdávacími stanicami tepla, sekundárnymi tepelnými rozvodmi a konečnými odberateľmi tepla. Do sústavy CZT je dodávané teplo vo forme horúcej vody, resp. pary, na základe požiadaviek konečných odberateľov tepla pre vykurovanie, vzduchotechniku, teplú úžitkovú vodu, resp. pre technologické účely. Primárne médium sa prostredníctvom primárnych rozvodov tepla dostáva do odovzdávacích staníc tepla, kde sa ďalej transformuje na nižšie parametre, ktoré sa prostredníctvom sekundárnych rozvodov distribuujú konečným odberateľom tepla vo forme teplej vody pre vykurovanie a teplej úžitkovej vody. Dodávka a množstvo dodávaného tepla pri väčších sústavách CZT je riadené dispečingom, ktorý na základe vývoja počasia, zmluvných vzťahov medzi výrobcom a odberateľom, resp. medzi spoločnosťami dodávajúcimi do tej istej sústavy, technických možností jednotlivých zdrojov pracujúcich do sústavy, nasadzuje jednotlivé zdroje do sústavy CZT.

Na základe vyššie uvedeného úrad dospel k záveru, že na účely objektívneho posúdenia dopadov predmetnej koncentrácie možno za relevantný tovarový trh považovať trh výroby a rozvodu tepla. 

5.1.4	Relevantný trh dodávok plynu

Pokiaľ ide o trh zemného plynu, je možné vykonávať činnosť na tomto trhu len na základe licencie vydanej URSO pre územie Slovenskej republiky, t.j. licencie na výrobu plynu, prepravu plynu, distribúciu plynu a/alebo dodávky plynu. Spoločnosť GDF Suez samotná nemá licenciu na výrobu, prepravu plynu, distribúciu alebo dodávku plynu na Slovensku a v tejto oblasti je aktívna prostredníctvom spoločnosti SPP.

Ako už bolo vyššie uvedené spoločnosť SPP (spoločne kontrolovaná GDF Suez a E.on Ruhrgas) je priamo i nepriamo aktívna, na trhoch prieskumu a ťažby, uskladnenia, prepravy, rozvodu a dodávok plynu. 

SPP priamo pôsobí na trhu dodávky plynu a nepriamo, prostredníctvom SPP Distribúcia pôsobí na trhu rozvodu plynu a tiež nepriamo, prostredníctvom Eustream pôsobí na trhu prepravy plynu. SPP je tiež prítomná na trhu prieskumu a ťažby plynu prostredníctvom spoločnosti Nafta a na trhu uskladnenia plynu prostredníctvom Pozagas. Ako už bolo vyššie uvedené, na základe právneho unbundlingu (01.07.2006) došlo k oddeleniu prepravných a rozvodných aktivít, teda odčleneniu prepravných a distribučných aktivít do vyššie spomínaných dcérskych spoločností. Vzhľadom na uvedené, úrad každý z týchto trhov považuje za samostatný trh a vzhľadom k tomu, že s touto koncentráciou primárne súvisí trh dodávky plynu, a nie trh prepravy a distribúcie plynu, úrad sa v ďalšom texte bude zameriavať iba na trh dodávok plynu. Trh dodávok plynu je vertikálne nadväzujúcim trhom na trh výroby a rozvodu tepla.
 
Spomínaný trh dodávok plynu môže byť ďalej deliteľný napríklad podľa rozličnej kategórie zákazníkov na základe právnej úpravy, ktorá upravuje energetický sektor a jeho reguláciu, najmä zákon č. 656/2004 Z.z. o energetike a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „Zákon o energetike“) a Regulačný zákon. Podľa Zákona o energetike si všetci odberatelia plynu môžu slobodne vybrať ich dodávateľa plynu (oprávnení odberatelia). Medzi týmito odberateľmi môžeme identifikovať nasledujúce skupiny: domácnosti, malí a veľkí zákazníci. Okrem toho Regulačný zákon rozoznáva aj skupinu chránených odberateľov (zahrňujúce domácnosti a odberateľov – producentov tepla pre domácnosti). Avšak vzhľadom k postaveniu SPP na trhu dodávok plynu pre účely tohto prípadu nie je nutné deliť trhy na tieto kategórie. 

Na základe vyššie uvedeného úrad dospel k záveru, že na účely objektívneho posúdenia dopadov predmetnej koncentrácie možno za relevantný tovarový trh považovať trh dodávok plynu. 

5.2	Priestorové relevantné trhy

Podľa § 3 ods. 6 zákona je priestorový relevantný trh vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

5.2.1	Relevantný trh elektromontážnych prác a trh facility managementu

Účastníci koncentrácie v oznámení koncentrácie vymedzili trh elektromontážnych prác a trh facility managementu ako národný trh. Slovenská republika je podľa oznamovateľa koncentrácie oblasť, kde sa súťaž vyvíja za dostačujúco homogénnych podmienok, ktoré sú zreteľne odlišné od podmienok v iných oblastiach.

Vychádzajúc z vyššie uvedeného a v nadväznosti na skutočnosť, že tak ako bude uvedené neskôr, posudzovaná koncentrácia nevedie k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia účastníkov koncentrácie, a teda nebude mať žiaden negatívny dopad na hospodársku súťaž v Slovenskej republike, úrad sa pre účely posudzovanej koncentrácie stotožnil so zadefinovaním národného priestorového relevantného trhu pre trh elektromontážnych prác a trh facility managementu. 

5.2.2	Relevantný trh výroby a rozvodu tepla

Oznamovateľ koncentrácie v oznámení koncentrácie uviedol, že relevantný priestorový trh by mal byť aj na základe rozhodnutí vydaných zo strany URSO definovaný ako oblasť, kde sa nachádzajú relevantné siete. Zároveň oznamovateľ uviedol, že oblasť Slovenskej republiky by bola podľa neho vhodnejšia definícia relevantného priestorového trhu, vzhľadom na rozhodnutie GDF/Suez (COMP/M.4180), kde relevantný trh bol definovaný ako trh pre postúpenú správu sietí centralizovaného kúrenia oblasti tepelných sietí ako národný trh.

Úrad sa s uvedenou definíciou nestotožnil a je názoru, že relevantný trh z priestorového hľadiska je z pohľadu výroby a rozvodu tepla vymedzený mestskou časťou Rača, konkrétne územím pôsobenia RT a zároveň je relevantný priestorový trh vymedzený mestskou časťou Ružinov, konkrétne územím pôsobenia PRS. Na území mestskej časti Rača, ako bolo vyššie vymedzené pôsobí iba spoločnosť RT a na území mestskej časti Ružinov, vymedzenej vyššie uvedenými ulicami pôsobí spoločnosť PRS, a to vzhľadom k tomu, že obe tieto spoločnosti ako jediné majú povolenie na výrobu a rozvod tepla vydané od URSO na konkrétnych vyššie vymedzených územiach - sú tak prirodzenými monopolmi na tomto území v oblasti výroby a rozvodu tepla. Z vyššie uvedeného vyplýva, že súťaž a ani konkurencia na uvedených trhoch neexistuje. Z prešetrovania uskutočneného úradom v rámci správneho konania vecne vymedzeného relevantného trhu zároveň vyplynulo, že spoločnosti PRS a ani RT neuskutočňovali v rámci mesta Bratislava žiadne dodávky tepla mimo území, na ktorých pôsobia. 

Vzhľadom k tomu, že prenájom výrobní tepla a k tomu prislúchajúcich rozvodných sietí možno získať na základe verejnej obchodnej ponuky, verejnej súťaže (podľa zákona o VO), verejnej ponuky, príp. ponukového konania (priame oslovenie záujemcu) (ďalej len „tendre“) úrad posunul posudzovanie uvedenej koncentrácie aj do ďalšej roviny, a ako druhú možnosť nazerania na prípad zvolil hľadisko účasti jednotlivých teplárenských spoločností vo vypísaných tendroch na prevádzkovanie rozvodných sietí a výrobní tepla. Z odpovedí prieskumu úradu vyplýva, že niektoré teplárenské spoločnosti, ktoré pôsobia na území mesta Bratislava, sa uchádzajú aj o tendre, ktoré sa uskutočňujú i na ostatnom území Slovenskej republiky. Zároveň niektoré z uvedených bratislavských teplárenských spoločností už vykonávajú svoju činnosť v oblasti výroby a rozvodu tepla aj v ostatných mestách Slovenskej republiky. 

V prípade, ak by sa na posudzovanú koncentráciu hľadelo z  pohľadu tendrov, bolo by zrejmé, že ide o odlišný pohľad, oproti rovine prirodzených monopolov. V prípade tendrov si totiž teplárenské spoločnosti navzájom konkurujú z hľadiska účasti na tendroch v oblasti výroby a rozvodu tepla a teda v tomto momente existuje medzi nimi súťaž.

Vzhľadom k tomu, že teplárenské spoločnosti sa vo všeobecnosti zúčastňujú tendrov na celom území Slovenska, je zrejmé, že úrad by rozšíril priestorový relevantný trh minimálne na celé územie Slovenskej republiky. 

Uvedeným spôsobom postupovala aj Európska komisia v prípade GDF/Suez, kde sa na súťaž pozeralo z hľadiska spomínaných tendrov, ktorých sa na území celého Francúzska zúčastňovali iba domáce teplárenské spoločnosti. Na základe toho bol i priestorový trh rozšírený na národné hľadisko – celé územie Francúzska. 

Vzhľadom na to, že tak ako bude uvedené neskôr, predmetná koncentrácia nevedie k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej súťaže v oblasti výroby a rozvodu tepla, úrad dospel k záveru, že na účely objektívneho posúdenia dopadov predmetnej koncentrácie je možné zadefinovať priestorové relevantné trhy nasledovne:

o	PRS pôsobí na trhu, ktorý je vymedzený územím mestskej časti Ružinov, ohraničenú nasledujúcimi ulicami: Trnavská cesta, Galvániho ulica, Ivánska cesta, Vrakúnska cesta, Mierová ulica, Hrachová ulica, Prievozská ulica, Mlynské Nivy, Karadžičova ulica.
o	RT  pôsobí na trhu, ktorý je vymedzený územím Rača, ohraničenú nasledujúcimi ulicami: Račianska ulica, Cyprichova ulica, Hlinická ulica, Hagarová ulica, Úžiny, Novohradská ulica, Mudrochova ulica, Gelnická ulica, Cígeľská ulica, Karpatské námestie, Púchovská ulica.

5.2.3.  Relevantný trh dodávok plynu

Z priestorového hľadiska oznamovateľ koncentrácie vymedzil trh dodávok plynu ako trh národný, pričom vychádzal z rozhodnutia GDF/Ruhrgas/SPP.

Úradu z uvedeného rozhodnutia, ako aj z výsledkov uskutočneného prieskumu vyplynulo, že trh dodávok plynu je národným trhom – t.j. vymedzený územím Slovenskej republiky. Vzhľadom k tomu, že sa jedná o oblasť, kde sa súťaž vyvíja za dostačujúco homogénnych podmienok, ktoré sú zreteľne odlišné od podmienok v iných oblastiach, úrad sa stotožnil s  uvedenou definíciou relevantného priestorového trhu dodávok plynu zo strany oznamovateľa koncentrácie a za relevantný priestorový trh dodávok plynu považuje národný trh – teda trh Slovenskej republiky.
6.	Dopad koncentrácie na hospodársku súťaž

Podľa ustanovenia § 12 ods. 1 zákona úrad vydá rozhodnutie, že s koncentráciou súhlasí, ak koncentrácia nevytvára alebo neposilňuje dominantné postavenie, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej súťaže na relevantnom trhu. Podľa ustanovenia § 12 ods. 3 zákona úrad vydá rozhodnutie, že s koncentráciou súhlasí aj v prípade, ak podmienka uložená v rozhodnutí zabezpečí, že koncentrácia bude v súlade s § 12 ods. 1 alebo 2 zákona. Úrad môže v rozhodnutí uložiť účastníkom konania povinnosť súvisiacu s podmienkou, najmä na zabezpečenie plnenia uloženej podmienky, na dosiahnutie jej účelu alebo kontrolu jej plnenia. Podľa ustanovenia § 12 ods. 6 zákona úrad zakáže koncentráciu, ak koncentrácia vytvára alebo posilňuje dominantné postavenie, ktorého dôsledkom môžu byť významné prekážky efektívnej súťaže na relevantnom trhu alebo podľa ustanovenia § 12 ods. 7 zákona koordinácia súťažného správania je v rozpore s ustanovením § 4 ods. 1 zákona.

Z podkladov a informácií získaných v priebehu predmetného správneho konania úrad zistil, že na trhu elektromontážnych prác a na trhu facility managementu pôsobí jednak spoločnosť GDF Suez, ako aj cieľové spoločnosti. Na základe uvedeného možno konštatovať, že dochádza k horizontálnej koncentrácii účastníkov koncentrácie na trhu elektromontážnych prác a na trhu facility managementu, pričom je nutné zdôrazniť, že ani jeden z uvedených vzťahov nebude mať za následok obmedzenie efektívnej súťaže na predmetných trhoch a nepovedie k negatívnym dopadom, akým je uzatvorenie trhu. Zároveň trh dodávok plynu je vertikálne nadväzujúcim trhom na trh výroby a rozvodu tepla, takže predmetnou koncentráciou dochádza k vertikálnej integrácii medzi spoločnosťou SPP (spoločne) kontrolovanou podnikateľom GDF Suez, prostredníctvom ktorého pôsobí na území Slovenskej republiky a medzi spoločnosťami RT a PRS. Uvedený vertikálny vzťah nebude mať za následok obmedzenie efektívnej súťaže na predmetnom trhu a nepovedie k negatívnym dopadom, akým je uzatvorenie trhu. 

6.1	Relevantný trh elektromontážnych prác

Z podkladov a informácií predložených úradu oznamovateľom koncentrácie počas správneho konania vyplýva, že celková veľkosť trhu elektromontážnych prác vo finančných jednotkách na území Slovenskej republiky v rokoch 2005, 2006 a 2007 je nasledovná:

  	                   Tabuľka 1 Celková veľkosť trhu – trh elektromontážnych prác

Elektromontážne práce
Celková veľkosť trhu - SR	
Roky	Hodnota v EUR (Sk)	
2005	65 923 122,88 (1 986 000 000)	
2006	74 387 572,20 (2 241 000 000)	
2007	83 814 645,16 (2 525 000 000)	
                       Zdroj: Oznámenie koncentrácie

Pri určení veľkosti relevantného trhu v oblasti elektromontážnych prác úrad vychádzal z kvalifikovaných odhadov účastníka konania GDF Suez.

Z tabuľky je zrejmé, že celková veľkosť trhu elektromontážnych prác na území Slovenskej republiky predstavuje v roku 2005 hodnotu 65 923 122,88 EUR (1 986 000 000 Sk), v roku 2006 hodnotu 74 387 572,20 EUR (2 241 000 000 Sk) a v roku 2007 predstavuje hodnotu 83 814 645,16 EUR (2 525 000 000 Sk). 

Keďže údaje o konkurentoch v oblasti elektromontážnych prác sú súčasťou spisového materiálu a účastník konania ich označil za predmet obchodného tajomstva, úrad ich v ďalšom texte konkrétne neuvádza.

Údaje označené v hranatých zátvorkách sú predmetom obchodného tajomstva a sú súčasťou spisového materiálu.

Tabuľka 2 Trhové podiely vybraných podnikateľov v oblasti elektromontážnych prác

Podnikatelia	Tržby z predaja v EUR (SK)	Trhové podiely
( v %)	
	2005 	2006	2007	2005	2006	2007	
HS	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	
Spectrum BA	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	
HS + Spectrum BA
(po koncentrácii)	678 815,64
(20 450 000)	3 865 431,85
(116 450 000)	4 164 177,12
(125 450 000)	1,03	5,19	4,97	
Ostatní konkurenti	65 244 307,24
(1 965 550 000)	70 522 140,35
(2 124 550 000)	79 650 468,04
(2 399 550 000)	98,97	94,81	95,03	
Celková veľkosť trhu	65 923 122,88
(1 986 000 000)	74 387 572,20
(2 241 000 000)	83 814 645,16
(2 525 000 000)	100	100	100	
Zdroj: Oznámenie koncentrácie

Z uvedenej tabuľky vyplýva, že spoločnosť GDF Suez (prostredníctvom Spectrum BA) a cieľová spoločnosť HS budú mať po koncentrácii predpokladaný trhový podiel cca 5 %. Z uvedeného taktiež vyplýva, že na trhu elektromontážnych prác dochádza k prekrývaniu aktivít účastníkov koncentrácie a teda je zrejmé, že účastníci koncentrácie sú navzájom konkurentmi na uvedenom trhu. 

Z oznámenia koncentrácie tiež vyplýva, že najvýznamnejší konkurenti spoločnosti GDF Suez a HS na trhu elektromontážnych prác majú cca [OT] % podiel na trhu. 

Dovoz elektromontážnych prác zo zahraničia je nevýznamný. Dodávateľ týchto služieb musí spĺňať miestne kvalifikačné (licenčné) požiadavky – t.j. zahraničné spoločnosti na Slovensku zakladajú svoje dcérske spoločnosti, alebo ich odkupujú za účelom vykonávania elektromontážnych prác. Vybavenie pre elektromontážne práce (najmä pre slaboprúdové systémy) zvyčajne pochádza od zahraničných výrobcov.

Ceny v oblasti elektromontážnych prác sú zvyčajne stanovené vo výberových konaniach organizovaných odberateľmi. Ponuka najnižšej ceny zvyčajne v takomto výberovom konaní zvíťazí.

Distribučné systémy nie sú v prípade elektromontážnych prác významné.  Elektromontážne práce sú poskytované priamo účastníkmi koncentrácie v mieste sídla odberateľa. 

Údaje o najvýznamnejších dodávateľoch a odberateľoch na trhu elektromontážnych prác sú súčasťou spisového materiálu, a keďže boli účastníkmi koncentrácie označené za predmet obchodného tajomstva, úrad ich v ďalšom texte bližšie neuvádza.

Odberateľské preferencie hrajú malú rolu na trhu elektromontážnych prác. Odberatelia sú slovenské ako aj zahraničné spoločnosti (elektromontážne práce sú často poskytované dodávateľom/subdodávateľom stavebných prác a v obmedzenej miere štátu, štátnym inštitúciám atď.). Takýto odberatelia si zvyčajne vyberajú dodávateľov na základe výberových konaní. Náklady a časové straty spojené so zmenou dodávateľa elektromontážnych prác sú malé a nemajú zásadný vplyv na rozhodnutie odberateľov zmeniť dodávateľa. Dodávatelia na týchto trhoch čelia prítomnosti významnej konkurencie.

Ako uviedol oznamovateľ koncentrácie, relevantný trh elektromontážnych prác je vo fáze expanzie a odhaduje jeho rast vo výške [OT] %. 

Vychádzajúc z informácií od účastníka konania je zrejmé, že nedávnymi vstupmi na trh elektromontážnych prác sú Lumen, Sauter Building Control, EZ – elektrosystémy, ROSS, Vinci cez kúpu Trellis.

Úrad na základe vyššie uvedeného dospel k záveru, že posudzovaná koncentrácia nevytvorí alebo neposilní dominantné postavenie účastníkov koncentrácie, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu elektromontážnych prác.

6.2	Relevantný trh facility managementu

Z podkladov a informácií predložených úradu oznamovateľom koncentrácie počas správneho konania vyplýva, že celková veľkosť trhu facility managementu vo finančných jednotkách na území Slovenskej republiky v rokoch 2005, 2006 a 2007 je nasledovná:

  	                   Tabuľka 3 Celková veľkosť trhu – trh facility managementu

Facility management
Celková veľkosť trhu - SR	
Roky	Hodnota v EUR (Sk)	
2005	42 089 889,13 (1 268 000 000)	
2006	46 272 322,91(1 394 000 000) 	
2007	49 126 999,93 (1 480 000 000)	
                       Zdroj: Oznámenie koncentrácie

Pri určení veľkosti relevantného trhu v oblasti facility managementu úrad vychádzal z kvalifikovaných odhadov účastníka konania GDF Suez. 

Z tabuľky je zrejmé, že celková veľkosť trhu facility managementu na území Slovenskej republiky predstavuje v roku 2005 hodnotu 42 089 889,13 EUR (1 268 000 000 Sk), v roku 2006 hodnotu 46 272 322,91 EUR (1 394 000 000 Sk) a v roku 2007 predstavuje hodnotu  49 126 999,93 EUR (1 480 000 000 Sk). 

Keďže údaje o konkurentoch v oblasti facility managementu sú súčasťou spisového materiálu a účastník konania ich označil za predmet obchodného tajomstva, úrad ich v ďalšom texte konkrétne neuvádza.

Údaje označené v hranatých zátvorkách sú predmetom obchodného tajomstva a sú súčasťou spisového materiálu.

Tabuľka 4 Trhové podiely vybraných podnikateľov v oblasti facility managementu

Podnikatelia	Tržby z predaja v v EUR (SK)	Trhové podiely
( v %)	
	2005 	2006	2007	2005	2006	2007	
ABS	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	
Axima	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	[OT]	
ABS + Axima
(po koncentrácii)	2 423 156,07
(73 000 000)	6 140 874,99
(185 000 000)	7 302 662,15
(220 000 000)	5,75	13,27	14,87	
Ostatní konkurenti	39 666 733,06
(1 195 000 000)	40 131 447,92
(1 209 000 000)	41 824 337,78
(1 260 000 000)	94,25	86,73	85,13	
Celková veľkosť trhu	42 089 889,13
(1 268 000 000)	46 272 322,91
(1 394 000 000)	49 126 999,93
(1 480 000 000)	100	100	100	
Zdroj: Oznámenie koncentrácie

Z uvedenej tabuľky vyplýva, že spoločnosť GDF Suez (prostredníctvom Axima) a cieľová spoločnosť ABS budú mať po koncentrácii predpokladaný trhový podiel cca 15 %. Z uvedeného taktiež vyplýva, že na trhu facility managementu dochádza k prekrývaniu aktivít účastníkov koncentrácie a teda je zrejmé, že účastníci koncentrácie sú navzájom konkurentmi na uvedenom trhu. 

Z oznámenia koncentrácie tiež vyplýva, že najvýznamnejší konkurenti spoločnosti GDF Suez a ABS na trhu facility managementu majú cca [OT] % podiel na trhu. 

Dovoz facility managementu zo zahraničia je nevýznamný. 

Ceny v oblasti facility managementu sú zvyčajne stanovené (súkromnými či verejnými) výberovými konaniami organizovanými odberateľmi. Ponuka najnižšej ceny zvyčajne v takomto výberovom konaní zvíťazí.

Distribučné systémy nie sú v prípade facility managementu významné.  Facility management je poskytovaný priamo účastníkmi koncentrácie v mieste sídla odberateľa. 

Údaje o najvýznamnejších dodávateľoch a odberateľoch na trhu facility managementu sú súčasťou spisového materiálu, a keďže boli účastníkmi koncentrácie označené za predmet obchodného tajomstva, úrad ich v ďalšom texte bližšie neuvádza.

Odberateľské preferencie hrajú malú rolu na trhu facility managementu. Odberatelia sú slovenské ako aj zahraničné spoločnosti. Takýto odberatelia si zvyčajne vyberajú dodávateľov na základe výberových konaní. Náklady a časové straty spojené so zmenou dodávateľa facility managementu sú malé a nemajú zásadný vplyv na rozhodnutie odberateľov pre zmenu dodávateľa. Dodávatelia na týchto trhoch čelia prítomnosti významnej konkurencie.

Ako uviedol oznamovateľ koncentrácie, relevantný trh facility managementu je vo fáze expanzie a odhaduje jeho rast vo výške [OT] %. 

Vychádzajúc z informácií od účastníka konania je zrejmé, že nedávnymi vstupmi na trh facility managementu sú OKIN Facility, BK Service International, Reiwag, DIW Service a ISS odkúpilo Optimal (2006) a Rivolvu (2007).
 
Úrad na základe vyššie uvedeného dospel k záveru, že posudzovaná koncentrácia nevytvorí alebo neposilní dominantné postavenie účastníkov koncentrácie, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu facility managementu.

6.3	Relevantný trh výroby a rozvodu tepla 

Podľa informácií uvedených v oznámení koncentrácie URSO v súlade s príslušnými ustanoveniami Regulačného zákona vykonáva cenovú reguláciu v rámci trhového segmentu tepelnej energie. URSO vydáva príslušné rozhodnutia pre jednotlivé teplárenské spoločnosti, ktoré stanovujú fixné a pohyblivé zložky maximálnej ceny za teplo pre ich odberateľov.

Vzhľadom k tomu, že relevantný trh výroby a rozvodu tepla, vymedzený jednak mestskou časťou Ružinov, konkrétne územím pôsobenia PRS a jednak mestskou časťou Rača, konkrétne územím pôsobenia RT možno priradiť do širšie vymedzeného trhu mesta Bratislava, úrad pre dokreslenie a porovnanie uvádza podrobnejšie informácie zobrazujúce aj trh výroby a rozvodu tepla v meste Bratislava. 

Posudzovaný trh výroby a rozvodu tepla v meste Bratislava je charakterizovaný a odvodený od historicky vzniknutého a v súčasnosti existujúceho systému výroby a rozvodu tepla (CZT). Jeho základ tvoria primárne a sekundárne rozvody tepla vrátane odovzdávacích staníc tepla vo vlastníctve mesta Bratislava. Zároveň súčasťou tohto trhu je 8 teplárenských spoločností. PPC Power ako aj nezávislí výrobcovia tepla majú špecifické postavenie v rámci tohto trhu.

Ako bolo už vyššie uvedené, úrad pripomína, že PPC Power pôsobí iba v oblasti výroby a následnej dodávky tepla. Vyrobené teplo dodáva priamo do sústavy CZT BA – Východ spoločnosti  BAT, pričom nevlastní žiadne typy rozvodov a nie je dodávateľom tepla koncovým odberateľom. 

Tak, ako bolo aj vyššie uvedené, úrad sa  ďalej pri posudzovaní tejto koncentrácie nebude zaoberať nezávislými výrobcami a distribútormi tepla. 

Vychádzajúc z údajov „Koncepcie rozvoja hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy v oblasti tepelnej energetiky“ vydanej pod hlavičkou Magistrátu hlavného mesta SR Bratislavy (ďalej len „Koncepcia TE v BA“) systém CZT pozostáva z dvoch hydraulicky nezávislých samostatných sústav. Jedná sa o tieto sústavy:
•	Bratislava - východ s médiom horúcou vodou,
•	Bratislava - západ s médiom horúcou vodou.

Tepelný výkon v sústavách CZT celej Bratislavy je 734 MW, čo predstavuje zásobovanie cca 60 000 bytových jednotiek a príslušnú vybavenosť. 

Ostatné veľké novšie sídelné celky ako Petržalka, Podunajské Biskupice, Devínska Nová Ves, severná časť Dúbravky a Lamač sú vykurované blokovými kotolňami na zemný plyn so sekundárnymi rozvodmi tepla k spotrebiteľom. 

Úrad pri preskúmavaní postavenia spoločností PRS a RT na tomto trhu vychádzal okrem informácií uvedených v oznámení koncentrácie aj zo zahraničných rozhodnutí (pozri nižšie ako 1., 2. a 3.), kde sa uvádza, že v danom prípade výrobne tepla a k nim prislúchajúce rozvodné siete tvoria odlišné priestorové relevantné trhy, ktoré nie sú vzájomne prepojené a teda sa jedná o prirodzené lokálne monopoly. 

1.	Fínsky prípad – Fortum Power and Heat Oy / E.ON Finland Oyj – v časti d) sa uvádza: „ Podľa oznamovateľa, CZT zahŕňa produkciu pary a horúcej vody pre priemyselných a súkromných zákazníkov prostredníctvom distribučnej siete prepojenej s dodávateľovým výrobným zariadením. Vo Fínsku, je CZT vo všeobecnosti tvorené produkciou tepla z kombinovanej výroby (kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie – KVET – CHP) a distribuované prostredníctvom oddelených sietí vlastnených lokálnym distribútorom. V skutočnosti, CZT je lokálnym monopolom, kde každá tepelná sieť tvorí jej vlastný relevantný priestorový trh.“

2.	Prípad Komisie – E.ON / Pražská Plynárenská No COMP/M.4238 – v bode 21. sa uvádza, že: „S ohľadom na predchádzajúcu prax Komisie, strany vyhlásili, že poskytovanie centrálneho zásobovania teplom môže byť považované za oddelené tovarové trhy. S ohľadom na priestorový rámec trhu, strany vyhlásili, že teplo je distribuované prostredníctvom oddelených sietí vlastnených lokálnym distribútorom a že odlišné siete zahŕňajú (pokrývajú) odlišné geografické oblasti a nemôžu byť prepojené navzájom. Z toho dôvodu a podľa zúčastnených strán je priestorový relevantný trh lokálny a limitovaný mestom, alebo časťou mesta zahŕňajúcou relevantné tepelné siete. Toto vymedzenie trhu bolo  z veľkej časti potvrdené aj prešetrovaním trhu.“ 

3.	Prípad Komisie – SYDKRAFT / GRANINGE No COMP/M.3268 – v časti 6, bode 89. - 91 sa píše: „Teplo je distribuované prostredníctvom oddelených sietí vlastnených lokálnym distribútorom. Odlišné siete zahŕňajú odlišné priestorové oblasti a nemôžu byť prepojené navzájom. Sydkraft pripustil, že tepelné siete vytvárajú prirodzené monopoly a sú oddelené tovarové relevantné trhy – v súvislosti s predchádzajúcimi rozhodnutiami Komisie – a zahŕňa oblasti pokrývajúce príslušné siete. Sydkraft ďalej uviedol, že každá individuálna sieť vytvára relevantný priestorový trh, kde každý operátor siete využíva to, že je de facto monopolom.“

Podobne ako bolo uvedené vyššie, na území mesta Bratislava v oblasti výroby a rozvodu tepla pôsobí, okrem spomínaných spoločností PRS a RT, ešte ďalších 8 teplárenských spoločností, ktorých hlavnou podnikateľskou činnosťou je najmä výroba a rozvod tepla. Konkrétne sa jedná o nasledovné spoločnosti: Dalkia, a.s., Kutlíkova 17, 851 02  Bratislava (ďalej len „Dalkia“), Dalkia Podunajské Biskupice,  s.r.o., Kutlíkova 17, 851 02  Bratislava (ďalej len „Dalkia PB“), BAT, TERMMING, a.s., Bukureštská 2, 811 04  Bratislava (ďalej len „Termming“), BES s.r.o., Furmanská 2, 841 03  Bratislava (ďalej len „BES“), TENERGO Brno, a.s. organizačná zložka zahraničnej osoby, Hečkova 2, 036 01  Martin (ďalej len „Tenergo“), NOVBYT, s.r.o., Hálkova 11, 831 03  Bratislava (ďalej len „Novbyt“), Prvá teplárenská, a.s., Nám. sv. Martina 9, 908 51  Holíč (ďalej len „Prvá teplárenská“). 

Zároveň treba upozorniť, že Dalkia a Dalkia PB patria do jednej ekonomickej skupiny, ktorej najvyšším akcionárom je spoločnosť Veolia Environnement, Francúzsko. Okrem uvedeného treba podotknúť, že spoločnosť BAT je v 100 % vlastníctve štátu, kde vlastníkom jej akcií je FNM SR. 

Z výsledkov spomínaného prieskumu vyplýva, že v rámci Bratislavy sú niektoré rozvodné siete tepla navzájom poprepájané, pričom niektoré teplárenské spoločnosti (Dalkia, Termming, PRS, RT, Novbyt) okrem vlastnej výroby, nakupujú teplo aj od spoločnosti BAT a dodávajú ho ďalej svojim koncovým odberateľom. Napriek tomu, že dochádza k predaju tepla medzi jednotlivými teplárenskými spoločnosťami, dodávku koncovému odberateľovi realizuje vždy iba jedna teplárenská spoločnosť (prevádzkujúca príslušnú rozvodnú sieť) a nie je teda možné, aby danému odberateľovi dodávala teplo aj iná teplárenská spoločnosť súčasne.

Úrad v predmetnom prípade skúmal, či je možné dodávať teplo odberateľovi (napojenom na tepelnú rozvodnú sieť iného podnikateľa) aj na území mesta Bratislava, na ktorom konkrétna spoločnosť nevlastní, resp. nemá v prenájme tepelné rozvodné siete. Výsledky prieskumu potvrdili, že to nie je možné vzhľadom na platnú legislatívu v oblasti tepelnej energetiky v Slovenskej republike. 

Tepelné rozvody sú vedené z rôznych lokálnych zdrojov tepla do najbližších objektov, čo tvorí tepelný okruh. Výnimku, ako už bolo uvedené, tvoria len tepelné zdroje Tepláreň Východ a Tepláreň Západ vo vlastníctve BAT. V tomto prípade historické zdroje a podstatná časť primárneho rozvodu - pôvodne štátne, boli zverené BAT, sekundárne rozvody ako i viaceré OST sú vo vlastníctve iných subjektov, ktoré si ich vybudovali alebo im boli zverené do sústavy a ktoré odoberajú teplo zo zdrojov BAT. 

V rámci mesta Bratislava nie sú všetky rozvodné siete navzájom poprepájané, čo v spojení so súčasne platnou legislatívou v oblasti tepelnej energetiky, potvrdzuje skutočnosť, že koncový odberateľ tepla si nemôže vybrať dodávateľa tepla. 

Vybudovanie vzájomného prepojenia rozvodných sietí v rámci mesta Bratislava, alebo vybudovanie paralelnej rozvodnej siete tepla už s existujúcou sieťou by bolo finančne veľmi  nákladné a ekonomicky neefektívne. Navyše takéto prepojenie by bolo možné vykonať až po posúdení technických parametrov sústav,  t.j. či je ich vôbec možné technicky prepojiť. Po stránke technickej je dodávka tepelnej energie z jednej sústavy do druhej pre vzdialenosť dodávky tepla taktiež limitovaná typom vykurovacej sústavy (teplovodná, horúcovodná, parná a pod.).

Ak by sa aj nejaká teplárenská spoločnosť rozhodla dodávať teplo do tých častí       (v našom prípade mesta Bratislava), kde momentálne nepôsobí, okrem vybudovania vlastných zdrojov (tepelné prípojky) a rozvodných sietí by bolo potrebné získať súhlas zo strany URSO a od hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy. Vzhľadom k tomu, že URSO nevydáva povolenie na výrobu a rozvod tepla na jedno územie v meste Bratislava viacerým subjektom, možno tvrdiť, že tak ako bolo uvedené vyššie, každý prevádzkovateľ výrobní a s tým súvisiacich rozvodných sietí tvorí prirodzený lokálny monopol a teda súťaž na tomto trhu neexistuje. 

Podmienky podnikania v tepelnej energetike a vzťahy medzi účastníkmi trhu s teplom upravuje Zákon o TE. Z informácií, ktoré predložil úradu URSO vyplýva, že v súčasnosti tento zákon neupravuje práva a povinnosti jednotlivých účastníkov trhu (najmä kontinuálne meranie množstva tepla, vyhodnocovanie odchýlok a pod.) tak, aby mohlo dôjsť k liberalizácii trhu. Sústavy tepelných zariadení vybudované na Slovensku majú totiž iný charakter ako sústavy a siete v plynárenstve a v elektroenergetike. Z vyššie uvedeného vyplýva, že prípadné zavedenie liberalizácie trhu v tepelnej energetike si vyžaduje úpravu zákona o TE a následne Regulačného zákona.

Úrad znova vzhľadom na uvedené pripomína, že PRS a RT, ako aj ďalších 8 teplárenských spoločností pôsobiacich v oblasti výroby a rozvodu tepla na území mesta Bratislava majú charakter prirodzených monopolov a teda neexistuje medzi nimi vzájomná konkurencia. 

Spoločnosť PRS si prenajíma tepelné výmenníkové stanice a tepelné rozvody    (tzv. „sekundárne rozvody“) od MČ Ružinov. Zároveň PRS vyrába teplo v štyroch plynových kotolniach, ktoré má vo vlastníctve a v niekoľkých plynových kotolniach prenajatých od MČ Ružinov i od iných subjektov. Spoločnosť RT prevádzkuje tepelné zdroje a rozvody prenajaté od MČ Rača. RT spravuje primárne a sekundárne rozvody: 8 nízkotlakových plynových kotolní v MČ Rača s celkovou ročnou produkciou [OT] GJ, tepelné rozvody a tepelné výmenníkové stanice. 

Predmetných 10 teplárenských spoločností na území mesta Bratislava vykonáva svoju činnosť najmä v nasledovných mestských častiach (MČ) mesta Bratislava:

Tabuľka 5 Územie mestských častí mesta Bratislava, kde teplárenské spoločnosti dodávajú teplo

Dodávka tepla na území MČ Bratislava*	
1.	Dalkia	MČ Petržalka, Dúbravka, Devínska Nová Ves, Ružinov a Staré mesto	
2.	Dalkia PB	MČ Podunajské Biskupice. DK v MČ Vrakuňa	
3.	BAT	CZT BA - východ na území MČ Ružinov, Nové Mesto a Staré Mesto
CZT BA - západ na území MČ Dúbravka a Karlova Ves	
4.	TERMMING	MČ Staré mesto, Ružinov, Nové Mesto, Vrakuňa, Dúbravka, Petržalka	
5.	BES	MČ BA Lamač	
6.	TENERGO	MČ BA Devínska Nová Ves	
7.	NOVBYT	MČ Nové Mesto	
8.	Prvá teplárenská	MČ Rača – Pri Šajbách, MČ BA Vajnory	
9.	PRS	MČ Ružinov	
10.	RT	MČ Rača	
Zdroj: prieskum úradu
*viď povolenie od URSO pre konkrétne vymedzené územie mesta Bratislava

Výrobne tepla a rozvodné siete majú jednotlivé teplárenské spoločnosti buď vo svojom vlastníctve, alebo (prevažne) ich majú v prenájme.

Prenájom výrobní tepla a tepelných sietí od ich vlastníkov možno získať:

•	v prípade súkromných vlastníkov - najvhodnejšou ponukou v rámci obchodnej súťaže alebo výberom z priamo oslovených dodávateľov – väčšinou krátkodobé nájmy na dobu neurčitú s výpovednou lehotou 3 až 6 mesiacov alebo na dobu určitú do 3 rokov;

•	v prípade vlastníctva miest a obcí - výberom z uchádzačov po prejavení záujmu po následnom schválení v miestnom alebo mestskom zastupiteľstve (proces trvá cca 6 až 12 mesiacov). Preto sa tieto nájmy potom schvaľujú ako dlhodobé a doba prenájmu sa pohybuje v horizonte cca 10 – 30 rokov.

Podobne aj v rozhodnutí Komisie GDF/Suez sa v bode 937. uvádza, že v závislosti od požadovaných investícií, sa dĺžka kontraktov na služby vo verejnom záujme v tejto oblasti pohybuje v rozmedzí  12 až 24 rokov. Z uvedeného je teda zrejmé, že takéto dlhé obdobia sú v rámci Európy bežným javom, pričom netreba zabúdať aj na skutočnosť, že takéto dlhodobé kontrakty zaručujú prevádzkovateľom týchto rozvodných sietí určitú ekonomickú návratnosť. Takáto návratnosť musí byť zaručená najmä preto, že prevádzkovatelia a noví nájomcovia sietí sú povinní investovať nemalé finančné prostriedky do opráv, údržby a zveľaďovania daných sietí. Ako vyplynulo aj z informácií získaných uskutočneným prieskumom, v tomto sektore je investovanie veľmi finančne náročné, čo potvrdzuje aj skutočnosť, že nie je rozšírené budovanie viacerých rozvodných sietí paralelne blízko seba, nakoľko ako už bolo spomínané, ide o vysoké náklady na prevádzkovanie a udržiavanie tejto siete, čo by bolo ekonomicky nevýhodné. 

Vzhľadom k tomu, že prenájom výrobní tepla a k tomu prislúchajúcich rozvodných sietí možno získať na základe tendrov, úrad posunul posudzovanie uvedenej koncentrácie aj do ďalšej roviny a ako druhý pohľad hodnotenia vymedzeného relevantného trhu výroby a rozvodu tepla analyzoval a vyhodnotil účasť jednotlivých teplárenských spoločností vo vypísaných tendroch na prevádzkovanie rozvodných sietí a výrobní tepla. Z odpovedí prieskumu úradu vyplýva, že niektoré teplárenské spoločnosti, ktoré pôsobia na území mesta Bratislava, sa uchádzajú aj o tendre, ktoré sa uskutočňujú i na ostatnom území Slovenskej republiky. Zároveň niektoré z uvedených bratislavských teplárenských spoločností už vykonávajú svoju činnosť v oblasti výroby a rozvodu tepla aj v ostatných mestách Slovenskej republiky, čo znamená, že tak ako bolo uvedené aj vyššie, jedná sa v tomto prípade o priestorový trh vymedzený územím Slovenskej republiky.

Tak ako bolo aj vyššie uvedené, v prípade, ak by sa na posudzovanú koncentráciu hľadelo z  pohľadu tendrov, bolo by zrejmé, že ide o odlišný pohľad, oproti rovine prirodzených monopolov. V prípade tendrov si totiž teplárenské spoločnosti navzájom konkurujú z hľadiska účasti na tendroch v oblasti výroby a rozvodu tepla a teda v tomto momente existuje medzi nimi súťaž.

Z výsledkov prieskumu úradu vyplynulo, že PRS aj RT ako aj niektoré teplárenské spoločnosti pôsobiace na území mesta Bratislava sa zúčastňujú tendrov na prenájom výrobní tepla a rozvodných sietí tepla aj na ostatnom území Slovenskej republiky. Teplárenské spoločnosti pôsobiace na celom území Slovenskej republiky sa väčšinou zúčastňujú tendrov na prenájom výrobní tepla a rozvodných sietí tepla v rámci celého územia Slovenskej republiky. Súťaž medzi týmito subjektmi prebieha iba v momente vyhlásenia týchto jednotlivých tendrov. 

Z výsledkov úradom uskutočneného prieskumu ďalej vyplynulo, že uvedené podmienky a kritériá v tendroch na prenájom výrobní tepla a rozvodných sietí tepla sú stanovené individuálne vlastníkmi týchto zariadení, čo znamená, že sú značne odlišné, pričom štruktúra a váha stanovených kritérií zohľadňuje konkrétny stav a jednotlivé špecifiká prenajímaných zariadení.

Z prešetrovania vyplynulo, že PRS sa v posledných 10 rokoch zúčastnila celkovo [OT] na prenájom výrobní tepla a rozvodných sietí tepla na území Slovenskej republiky mimo mesta Bratislava, konkrétne v meste Trnava, Veľká Lomnica, Liptovský Mikuláš a Brezová pod Bradlom. Spoločnosť PRS pritom vyhrala práve vypísané tendre v Liptovskom Mikuláši a Brezovej pod Bradlom. Zároveň sa spoločnosť RT zúčastnila [OT] na území Slovenskej republiky mimo mesta Bratislava, a to v r. 2008 konkrétne v Trnavskom samosprávnom kraji, v ktorom však nebola úspešná. Teplárenská spoločnosť Dalkia pôsobiaca na území mesta Bratislava sa taktiež zúčastňuje tendrov na prenájom výrobní tepla a rozvodných sietí tepla vypísaných na celom území Slovenskej republiky. V súčasnosti okrem Bratislavy, Dalkia prevádzkuje výrobne a rozvodné siete tepla napríklad v týchto mestách: Senec, Trnava, Vráble, Poprad, Kráľovský Chlmec, Lučenec, Brezno a Žiar nad Hronom. 

Z pohľadu tendrov, existujú spoločnostiam PRS a RT silní konkurenti, ktorí boli úspešní aj v minulosti. Spoločnosti PRS a RT nedosahovali aj kvôli týmto konkurentom 100 % -nú úspešnosť v tendroch, o ktoré sa uchádzali a teda možno predpokladať, že ani po uskutočnení koncentrácie, kedy vznikne vertikálny vzťah s SPP, nebudú natoľko silné, aby mohli automaticky vyhrať akýkoľvek tender, o ktorí sa budú uchádzať. Okrem toho, na území Slovenskej republiky sa tendrov zúčastňujú aj iné subjekty (so zahraničnou účasťou, napr. Dalkia), ktoré boli na rozdiel od PRS a RT úspešnejšie vo viacerých tendroch. Tieto subjekty prevádzkujú po celom území Slovenskej republiky aj väčšie množstvo výrobní tepla a s tým súvisiacich rozvodných sietí oproti PRS a RT, čo je dôkazom ich dostatočnej trhovej sily. Oznamovateľ koncentrácie v oznámení koncentrácie zároveň uviedol, že podľa jeho informácií na slovenskom trhu vystupuje okolo 50 spoločností, ktoré prevádzkujú diaľkové vykurovanie. Za najvýznamnejšie spoločnosti oznamovateľ koncentrácie považuje napr. spoločnosť Dalkia, STEFE KVK, s.r.o., Písecká 3, 990 01 Veľký  Krtíš, KOMTERM a.s., Stará Prievozská 2, 821 09 Bratislava.

Podľa § 12 ods. 1 Regulačného zákona v oblasti dodávky plynu podlieha cenovej regulácii dodávka plynu na výrobu tepla určeného pre domácnosť. Vzhľadom k tomu, že najväčšiu časť odberateľov tepla od teplárenských spoločností tvoria domácnosti (70 – 95 %), čo podporujú aj výsledky uskutočneného prieskumu, znižuje sa tak možnosť dodávateľov plynu negatívne ovplyvňovať hospodársku súťaž medzi teplárenskými spoločnosťami pri dodávke tepla tejto kategórii odberateľov. 

Vlastná výroba tepla spoločnosťou PRS tvorí cca [OT] % z jej celkového dodávaného tepla. Zvyšných [OT] % PRS nakupuje od spoločnosti BAT, čím sa stáva závislou na dodávke tepla od tejto spoločnosti a teda obmedzuje sa schopnosť PRS konať nezávisle na trhu výroby a rozvodu tepla. Podobne spoločnosť RT odoberá prevažnú väčšinu tepla od spoločnosti BAT a iba v malej miere produkuje vlastné teplo. 

Táto skutočnosť súčasne znamená, že nadobúdateľ kontroly po uskutočnení koncentrácie nezíska možnosť nezávisle ovplyvňovať dodávku tepla koncovým odberateľom, ale bude značne závislý na dodávkach tepla od spoločnosti  BAT.

Údaje o najvýznamnejších odberateľoch na trhu výroby a rozvodu tepla sú súčasťou spisového materiálu, a keďže boli účastníkmi koncentrácie označené za predmet obchodného tajomstva, úrad ich v ďalšom texte bližšie neuvádza. Vo všeobecnosti možno uviesť, že ako vyplýva aj z uskutočneného prieskumu, prevažnú väčšinu odberateľov teplárenských spoločností tvoria domácnosti (obyvateľstvo) a teda teplo je distribuované najmä tejto kategórii odberateľov.

Preferencie odberateľov v prípade výroby a rozvodu tepla nie sú významné. Konečný spotrebiteľ zvyčajne nemôže jednoducho zmeniť distribučný systém (zariadenia), cez ktorý je teplo dodávané (zmena z miestneho na centrálny vykurovací systém a naopak vyžaduje značné investície). Výrobcovia a distribútori tepla zvyčajne tepelné rozvody vlastnia alebo ich užívajú na základe dlhodobých nájmov. Na druhej strane, primárne záväzky dodávateľov tepla voči (chráneným) konečným spotrebiteľom (na základe licencie udelenej dodávateľovi od URSO vo vzťahu k určitým distribučným sieťam) zahŕňajú záväzok poskytovať teplo každému, kto o to písomne požiada (vo vzťahu k určitým distribučným sieťam). Typickými zákazníkmi RT a PRS sú poskytovatelia facility managementu, mestské časti, bytové družstvá a združenia alebo iní vlastníci (zväčša obytných) budov. 

Trh výroby a rozvodu tepla na území mesta Bratislavy je charakteristický absenciou dovozu. Vzhľadom na to, že CZT na území mesta Bratislavy nie je prepojené so žiadnym iným CZT (v inom meste, v zahraničí),  nie je možné dovážať teplo z iného CZT na územie mesta Bratislava. Na základe vyššie uvedeného úrad považuje dovoz tepla do CZT na území mesta Bratislava za irelevantný.

V prípade, že by úrad posudzoval danú koncentráciu z pohľadu vyššie spomínaných tendrov, kde priestorovým relevantným trhom by bolo celé územie Slovenskej republiky, trhový podiel nadobúdaných spoločností PRS a RT na trhu výroby a rozvodu tepla by bol zanedbateľný a aj vzhľadom na vyššie uvedené by neviedol k ohrozeniu hospodárskej súťaže na trhu výroby a rozvodu tepla.

Úrad na základe vyššie uvedeného dospel k záveru, že posudzovaná koncentrácia nevytvorí významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu výroby a rozvodu tepla.

6.4	Relevantný trh dodávok plynu

Z úradu dostupných informácií vyplýva, že dodávku zemného plynu na slovenský trh dlhodobo, t.j. od rozdelenia federálneho kontraktu na dovoz plynu v roku 1993, zabezpečovala jedine spoločnosť SPP. SPP ako vertikálne integrovaný podnik zabezpečovala nielen dodávku plynu, ale aj jeho prepravu a distribúciu a tiež ďalšie podporné služby na výkon týchto činností. Platnosť zmluvy medzi SPP a spoločnosťou Gazprom-Export o dodávkach plynu skončila v roku 2008. Zároveň bola v novembri 2008 uzatvorená nová 20-ročná zmluva (t.j. do roku 2028) na dodávku zemného plynu medzi SPP a ruskou spoločnosťou Gazprom-Export. Okrem uvedeného spoločnosť Gazprom-Export uzatvorila zmluvu týkajúcu sa prepravných služieb so spoločnosťou Eustream – dcérskou spoločnosťou SPP. Dodávky plynu a prepravné služby podľa podpísaných dohôd sa začali realizovať od 01.01.2009.

V rámci liberalizačného procesu, ktorý začal v roku 2001 došlo nielen k vyššie spomenutému právnemu unbundlingu, teda k odčleňovaniu prepravných a distribučných aktivít do nových dcérskych spoločností, ale aj k liberalizácii obchodu so zemným plynom. Od 01.01.2003 si najväčší odberatelia s minimálnym odberom 15 mil. m3 ročnej spotreby plynu môžu vybrať svojho dodávateľa. Od 01.01.2005 sa oprávnenými odberateľmi stali všetci odberatelia s výnimkou domácností,  ktoré si svojho dodávateľa môžu vybrať až od 01.07.2007. 

Ako vyplýva z informácií, ktoré úrad získal v priebehu správneho konania, cieľom takejto liberalizácie trhu bolo umožniť na jednej strane odberateľom plynu voľbu dodávateľa a na druhej strane postupne vytvoriť prirodzený tlak na zvyšovanie ekonomickej efektívnosti existujúcich dodávateľov. 

SPP teda nakupuje plyn od Gazprom-Export (viac ako 98 %) a zvyšok (menej než    2 %) tvorí domáca produkcia spoločnosti Nafta (patrí do rovnakej skupiny spoločností). Spoločnosť Nafta je zároveň najväčšou ťažobnou spoločnosťou. Zakúpený plyn je po preprave na Slovensko doručený zákazníkom SPP na ich individuálne odberové miesta prostredníctvom prepravnej siete spoločnosti Eustream a distribučnej siete SPP Distribúcia podľa štandardných zmlúv pre pripojenie tretích osôb. SPP bol právne oddelený v júli 2006. Ako bolo už vyššie uvedené, Eustream má licenciu na prepravu plynu, SPP Distribúcia má licenciu na rozvod plynu a SPP má licenciu na dodávku plynu. 

Na základe uvedeného je teda zrejmé, že SPP vykonáva regulovanú činnosť, ktorou je dodávka plynu, na základe povolenia URSO. Cenovej regulácii v oblasti dodávky plynu podľa § 12 ods. 1 Regulačného zákona podlieha dodávka plynu pre domácnosti a dodávka plynu na výrobu tepla určeného pre domácnosti. Dodávka plynu pre ostatných odberateľov plynu nie je v súčasnosti cenovo regulovaná. Každý dodávateľ plynu vykonávajúci regulovanú činnosť, ktorou je dodávka plynu pre domácnosti alebo dodávka plynu na výrobu tepla určeného pre domácnosti, je podľa § 13 ods. 2 písm. c) Regulačného zákona povinný predložiť návrh na určenie ceny tovaru alebo služby, spôsobom a v rozsahu podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného zo strany URSO. Podľa § 13 ods. 2 písm. b) Regulačného zákona je regulovaný subjekt povinný dodržiavať určený spôsob cenovej regulácie a uskutočňovať dodávky tovaru a služieb so schválenými alebo určenými cenami. 

Ako vyplýva z predložených informácií, SPP odberateľov plynu rozdeľuje do nasledovných kategórií:

a)	domácnosti – ceny pre týchto zákazníkov sú regulované podľa Regulačného zákona.

b)	malí zákazníci = malé podnikanie a organizácie (vrátane obcí a miest) - ktorí majú ročný odber plynu od 633 MWh (do cca 60 000 m3). SPP poskytuje pre týchto zákazníkov štyri tarify (M1 až M4), ktoré sú stanovené podľa  cenníka vydaného SPP. Každá tarifná cena je stanovená na základe fixnej sumy a sumy za dodaný plyn.

Sadzba podľa danej tarify je použitá na celú dodávku plynu (bez ohľadu na skutočné množstvo dodaného plynu). To znamená, že zákazník zemného plynu si vyberie jednu z ponúkaných taríf a platí počas fakturačného obdobia cenu vypočítanú podľa sadzby zvolenej a dohodnutej tarify. Navyše je možné vybrať si zo štyroch možných spôsobov platobného cyklu pre opakované dodávky plynu pre každú tarifu: mesačne, štvrťročne, polročne a ročne.

c)	veľkí zákazníci - pričom za veľkých zákazníkov sa považujú zákazníci, ktorí majú:
o	stredný odber – ktorí majú dohodnutý rozsah dodávaného plynu v rozsahu od 633 MWh do 4 220 MWh (približne od 60 000 m3 do 400 000 m3)
o	 veľkoodber – ktorí majú dohodnutý rozsah dodávaného plynu vyšší ako 4 220 MWh (približne viac ako 400 000 m3).

Cena za plyn v kategórii veľkoodberateľ nie je pevne daná. Mesačne sa aktualizuje a sadba za výkon, resp. kapacitu je stanovená individuálne pre každé odberné miesto a je závislá od objednaného množstva a výšky denného maxima.

Cena za dodávku plynu pre veľkých zákazníkov sa skladá z variabilnej zložky a fixných zložiek. Variabilná zložka, t.j. sadzba za odobratý plyn, sa aktualizuje mesačne v nadväznosti na vývoj cien ľahkého a ťažkého vykurovacieho oleja, ako aj v závislosti od vývoja kurzu EUR (SKK) voči USD, prípadne spaľovacieho tepla objemového. Zákazníci majú možnosť vybrať si z dvoch typov vzorcov sadzby za odobratý plyn, a to dolárového a korunového. Fixné zložky ceny sú stanovené v pevnej výške na celé zmluvné obdobie. Predstavuje ich fixná mesačná sadzba za  kapacitu. Fixná mesačná sadzba je fixný poplatok za odberné miesto v EUR (Sk). Ročná sadzba za výkon je ročný poplatok za 1 m3 zmluvne dohodnutého denného maximálneho množstva v EUR(Sk)/m3/deň. Táto sadzba sa počíta individuálne v závislosti od faktora záťaže, ktorý vyjadruje pomer medzi objednaným zmluvným množstvom (ZM) pre daný rok a objednaným denným maximálnym množstvom (DMM).

Pre odberateľov kategórie stredný odber je v ponuke 1 typ cenovej štruktúry:
o	fixná mesačná sadzba
o	sadzba za dodávku plynu

Pre odberateľov kategórie veľkoodber sú v ponuke 2 typy cenových štruktúr:
o	trojzložková cena:
•	fixná mesačná sadzba 
•	sadzba za výkon 
•	sadzba za odobratý plyn

o	dvojzložková cena:

•	sadzba za kapacitu 
•	sadzba za odobratý plyn 

Zmluva o dodávke plynu sa zväčša uzatvára na 12 kalendárnych mesiacov.

SPP má dostatočnú kapacitu na pokrytie všetkých potrieb zákazníkov vrátane pripojenia tretích osôb. 

Pri zhodnotení reálnej a potenciálnej konkurencie na trhu dodávok plynu úrad bral do úvahy oznámenie koncentrácie ako aj Stanovisko Odboru zneužívania dominantného postavenia úradu k dominancii spoločnosti SPP (ďalej len „Stanovisko OZDP“), ktoré bolo vypracované na základe žiadosti Ministerstva financií Slovenskej republiky.       V prvom polroku 2007 vstúpila na trh dodávok plynu spoločnosť GasTrading, s.r.o., s.r.o., Priemyselný park Géňa 5603/60A, 934 01  Levice (ďalej len „GasTrading“), ktorá zároveň pôsobí ako prevádzkovateľ distribučnej siete na území priemyselného parku Levice – Géňa. Zemný plyn dodáva 8 odberateľom, ktorí jej ponuku na dodávku plynu uprednostnili pred ponukou spoločnosti SPP. Výhodou spoločnosti GasTrading je skutočnosť, že ako prevádzkovateľ distribučnej siete napojenej na prepravnú sieť nemusí využívať distribučnú sieť spoločnosti SPP – distribúcia a platiť distribučné poplatky, čo má pozitívny vplyv na konečnú cenu dodávky plynu. Spoločnosť GasTrading je teda konkurentom SPP na určitom vymedzenom území, avšak tým, že aj GasTrading nakupuje plyn od spoločnosti SPP  a nemá záujem o ďalšiu expanziu, jeho pôsobenie na trhu dodávok plynu nemá žiadny dopad na pôsobenie spoločnosti SPP na trhu dodávok plynu v rámci Slovenskej republiky.

Okrem tejto spoločnosti licenciu na dodávku plynu vlastní ďalších cca 90 subjektov. Ide prevažne o subjekty, ktoré ako tzv. areáloví dodávatelia dodávajú plyn spoločnostiam sídliacim v ich bezprostrednej blízkosti, najčastejšie v rámci priemyselných parkov. Všetky tieto spoločnosti sú však odkázané na nákup plynu od spoločnosti SPP. Ich hlavným predmetom podnikania zvyčajne nie je podnikanie v plynárenstve a vzhľadom na zdroj ich dodávok a skutočnosť, že náklady na zakúpenie plynu len rozpočítavajú firmám v areáli bez navýšenia o maržu, nie je možné považovať ich za konkurentov spoločnosti SPP.

Ako vyplýva z oznámenia koncentrácie, spoločnosti Vemex Energo, s.r.o., so sídlom na Karadžičovej 8, 821 08 Bratislava (ďalej len „Vemex Energo“), ktorá je dcérskou spoločnosťou českej spoločnosti Vemex, s.r.o., ovládanej ruským štátnym koncernom Gazprom,  bola dňa 21.05.2008 udelená licencia na dodávku plynu       (č. 2005P0040_01). Spoločnosť Vemex Energo, teda bude vykonávať podnikateľskú činnosť zameranú na obchod so zemným plynom. Podobne v oznámení koncentrácie účastník uviedol, že spoločnosti RWE GAS Slovensko, s.r.o., so sídlom na     Mlynská 31, 042 91 Košice bola udelená licencia č. 2008P0111 dňa 06.08.2008. Uvedená spoločnosť bude využívať plyn od materskej spoločnosti RWE Transgas, ktorá pôsobí v Českej republike a odoberá plyn z Ruska a Nórska. Zároveň začiatkom novembra 2008 ohlásila úradu vstup na trh so zemným plynom aj spoločnosť Shell Energy Europe BV, ktorá je divíziou spoločnosti Royal Dutch Shell plc. V roku 2009 je na základe verejne dostupných informácií predpokladaný nástup spoločnosti Slovakia Energy s českým kapitálom, ktorá momentálne predáva na Slovensku elektrinu. V prípade, že v roku 2009 uvedení potenciálni konkurenti reálne uskutočnia svoje podnikateľské aktivity, spoločnosti SPP by tak mohla na území Slovenskej republiky vzniknúť konkurencia v dodávkach plynu. Avšak aj napriek plánovanému vstupu vyššie uvedených potenciálnych konkurentov na trh,  úrad nepredpokladá, že by došlo k ohrozeniu dominantného postavenia spoločnosti SPP. 

Ako totiž vyplýva aj zo Stanoviska OZDP v súčasnosti jediným dovozcom zemného plynu na Slovensko je spoločnosť SPP, ktorá zároveň odoberá prevažnú väčšinu plynu vyťaženého na území SR. Z toho vyplýva, že pre všetky subjekty, ktoré ho potrebujú pre vlastnú spotrebu alebo s ním obchodujú, je spoločnosť SPP, nevyhnutným obchodným partnerom. Uvedenú skutočnosť potvrdzujú aj odpovede z uskutočneného prieskumu úradu, kde žiadna z oslovených teplárenských spoločností nezmenila dodávateľa vstupného paliva (zemného plynu), či už z dôvodu, že im nebola predložená ponuka na dodávku plynu od iného dodávateľa, alebo z dôvodu, že prakticky neexistovali legislatívne a ani reálne podmienky na liberalizovaný trh s plynom. V súčasnosti aj napriek tomu, že trh s plynom je liberalizovaný, prakticky neexistuje žiadna relevantná konkurencia spoločnosti SPP a väčšina oslovených spoločností je názoru, že zmena dodávateľa zemného plynu preto ani nie je možná a za jediného dodávateľa považujú SPP. Uvedené potvrdzuje aj skutočnosť, ktorá bola uvedená v spomínanom Stanovisku OZDP, a to konkrétne, že spoločnosť SPP má na trhu dodávok plynu dominantné postavenie. 

Podrobné informácie o dodávateľoch SPP (pre dodávku plynu), menovite o objeme a hodnote ich dodávok, tvorí obchodné tajomstvo a preto ich úrad v ďalšom texte neuvádza.
 
Údaje o najvýznamnejších odberateľoch na trhu dodávok plynu sú súčasťou spisového materiálu, a keďže boli účastníkmi koncentrácie označené za predmet obchodného tajomstva, úrad ich v ďalšom texte bližšie neuvádza.

Z  uskutočneného prieskumu úradu vyplýva, že všetky teplárenské spoločnosti na území mesta Bratislava, používajú ako palivo použité pri výrobe tepla prevažne zemný plyn.

Niektoré teplárenské spoločnosti však okrem plynu používajú ako palivo napríklad ťažký vykurovací olej (napr. BAT – cca 3 %), drevnú štiepku (Termming – cca 8,4 %) a koks (Termming – cca 0,25 %). Avšak z hľadiska ekonomickej výhodnosti sa za primárny zdroj paliva pre teplárenské spoločnosti považuje iba zemný plyn.

Ako uviedol oznamovateľ koncentrácie, SPP zásobuje všetky miestne teplárne na území mesta Bratislava, ktoré spaľujú zemný plyn, vrátane PRS a RT. [- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - O T  - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -]

Úrad zároveň dodáva, že trh dodávok plynu je vertikálne nadväzujúcim trhom na trh výroby a rozvodu tepla, takže predmetnou koncentráciou dochádza k vertikálnej integrácii medzi spoločnosťou SPP (spoločne) kontrolovanou podnikateľom GDF Suez, prostredníctvom ktorého pôsobí na území Slovenskej republiky a medzi spoločnosťami RT a PRS. Uvedený vertikálny vzťah nebude mať za následok obmedzenie efektívnej súťaže na predmetnom trhu a nepovedie k negatívnym dopadom, akým je uzatvorenie trhu. 

Úrad na základe vyššie uvedeného dospel k záveru, že posudzovaná koncentrácia nevytvorí významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu dodávok plynu.

7.	Možnosti vstupu na trh

Úrad pri posudzovaní dopadov zistil, že pre vstup na relevantný trh elektromontážnych prác a facility managementu neexistujú významné ekonomické, právne, zákonné, regulačné alebo iné bariéry. Z vyjadrenia účastníkov koncentrácie vyplýva, že uvedené je dokázané nedávnymi vstupmi niekoľkých podnikateľov. U elektromontážnych prác nedávnymi vstupmi na tento trh boli najmä podnikatelia Lumen, Sauter Building Control, EZ – elektrosystémy, ROSS, Vinci cez kúpu Trellis a u facility managementu to boli podnikatelia OKIN Facility, BK Service International, Reiwag, DIW Service a ISS odkúpilo Optimal (2006) a Rivolu (2007). Zároveň veľký výskyt malých súťažiteľov na trhu elektromontážnych prác (systémy slaboprúdové a nízkeho napätia) dokazuje podľa názoru oznamovateľa koncentrácie, že kvalifikačné predpoklady kladené na poskytovateľov týchto služieb (a na ich zamestnancov) netvoria významnú bariéru vstupu. Cena vstupu na trh elektromontážnych prác zahŕňa nábor kvalifikovaných pracovníkov, ktorí sú držiteľmi príslušných licencií.

V zmysle zákona o TE podnikať v tepelnej energetike možno len na základe povolenia udeleného URSO. Žiadateľ o udelenie povolenia musí preukázať technické, materiálne a odborné predpoklady na vykonávanie podnikateľskej činnosti v požadovanom odvetví. Povolenie je možné udeliť fyzickej aj právnickej osobe na základe písomnej žiadosti a po splnení podmienok uvedených v § 6 ods. 1 Zákona o TE. Okrem náležitostí, ktoré musí splniť žiadateľ (podnikateľský subjekt) o vydanie povolenia na podnikanie v tepelnej energetike podľa § 5 zákona o TE, musí doložiť doklad o vlastníckom vzťahu alebo inom právnom vzťahu k sústave tepelných zariadení, na ktorých chce podnikať. Po splnení všetkých podmienok pre vydanie povolenia (doložení príslušných dokladov) a zaplatení správneho poplatku, ktorý je vedený v Sadzobníku správnych poplatkov (položky 207 a 209) úrad vydá žiadateľovi povolenie, ktoré ho oprávňuje vykonávať podnikateľskú činnosť v tepelnej energetike.

Na rozdiel od vyššie uvedených trhov, vstup na trh výroby a rozvodu tepla je obmedzený prítomnosťou (súčasnou alebo budúcou) dodávateľov tepla pripojených na existujúcu distribučnú sieť. Možnosť vstupu je obmedzená počtom existujúcich rozvodných sietí ako aj legislatívou, ktorá neumožňuje liberalizáciu trhu výroby a rozvodu tepla. Distribučné siete tak predstavujú prirodzené monopoly, kde neexistuje súťaž ani konkurencia. Vstup nového subjektu na vymedzené relevantné trhy je okrem toho determinovaný značne vysokými nákladmi na vybudovanie alternatívnej distribučnej siete. 

Tak ako bolo uvedené, každá výrobňa tepla a s ňou súvisiace rozvody tepla majú charakter prirodzeného monopolu. Na základe uvedeného je zrejmé, že na tomto trhu neexistuje konkurencia a teda ani súťaž. Jedinou možnosťou vstúpiť na trh výroby a rozvodu tepla je v momente, kedy vlastník predmetných výrobní a rozvodných sietí tepla vypíše tender na ich prevádzkovanie. Práve v okamihu organizovania tohto tendra prebieha medzi podnikateľmi súťaž. Jedinou možnosťou vstupu na trh výroby a rozvodu tepla je teda vyhrať tender a stať sa tak prevádzkovateľom predmetných výrobní a rozvodných sietí tepla na určité obdobie.

Pokiaľ ide o trh dodávok plynu, tak ako bolo už vyššie uvedené, možnosti vstupu na trh sú obmedzené. Ako vyplýva aj zo Stanoviska OZDP, jediným dovozcom zemného plynu na Slovensko je spoločnosť SPP, ktorá zároveň odoberá prevažnú väčšinu plynu vyťaženého na území SR. Z toho vyplýva, že pre všetky subjekty, ktoré ho potrebujú pre vlastnú spotrebu alebo s ním obchodujú, je spoločnosť SPP, nevyhnutným obchodným partnerom. Uvedenú skutočnosť potvrdzujú aj odpovede z uskutočneného prieskumu úradu, kde žiadna z oslovených teplárenských spoločností nezmenila dodávateľa vstupného paliva (zemného plynu), či už z dôvodu, že im nebola predložená ponuka na dodávku plynu od iného dodávateľa, alebo z dôvodu, že prakticky neexistovali legislatívne a ani reálne podmienky na liberalizovaný trh s plynom. V súčasnosti aj napriek tomu, že trh s plynom je lieberalizovaný, prakticky neexistuje žiadna relevantná konkurencia spoločnosti SPP a väčšina oslovených spoločností je názoru, že zmena dodávateľa zemného plynu preto ani nie je možná a za jediného dodávateľa považujú SPP. Uvedené potvrdzuje aj skutočnosť uvedená v spomínanom Stanovisku OZDP, a to konkrétne, že spoločnosť SPP má na trhu dodávok plynu dominantné postavenie. 

Zároveň treba upozorniť, že tak ako sa uvádza v Stanovisku OZDP: vstup nových hráčov na trh dodávok plynu je ovplyvnený viacerými faktormi. Sú to predovšetkým: 

1.	prístup k zdroju dodávok plynu, 
2.	prístup k infraštruktúre potrebnej na jeho prepravu a distribúciu, 
3.	prístup k uskladňovacím kapacitám zabezpečujúcim potrebnú flexibilitu v dodávkach,
4.	prístup k zákazníkom.  

Okrem vyššie spomenutých faktorov ovplyvňujúcich vstup nových hráčov na trh dodávok plynu, môžu ako prekážky ich vstupu pôsobiť spomínané dlhodobé zmluvy, relatívne malý trh, potreba finančnej sily, odbornej zdatnosti a skúseností v sektore.

Hlavnými faktormi, ktoré majú vplyv na  rozhodovanie sa o zmene dodávateľa plynu sú najmä: výška ceny, bezpečnosť dodávok, garancia spoľahlivosti, spôsobilosť dodať plyn v požadovanom množstve a do požadovaného odberného miesta, pružnosť dodávok, komplexné služby vrátane prevzatia zodpovednosti za odchýlku a flexibilitu ohľadom množstva a kapacitnej disponibility.

Dlhodobé kontrakty medzi producentmi zemného plynu a ich odberateľmi sú jedným z faktorov, ktoré zmenšujú priestor na konkurenciu. Spravidla sa uzatvárajú na dobu dlhšiu ako 10 rokov, v sektore plynárenstva však majú svoje objektívne zdôvodnenie. Tieto kontrakty garantujú plynárenským spoločnostiam na niekoľko rokov dopredu zakontrahované objemy plynu. Producentom plynu vďaka klauzulám „take or pay“ garantujú stabilný odber a príjem, čo im umožňuje pomocou týchto zmlúv ručiť za úvery od bánk, ktoré sú nevyhnutné na pokrytie obrovských vstupných nákladov na prieskum a otvárku ložísk a na vybudovanie potrebnej prepravnej infraštruktúry. Keďže tieto zmluvy minimalizujú obchodné riziká pre obe strany a stabilizujú trh s plynom, sprevádzajú každú významnú investíciu, pretože aj kapacita plynovodov je budovaná na dlhodobé kontrakty. 

Takúto dlhodobú zmluvu má do roku 2028 uzatvorenú aj spoločnosť SPP so svojím dodávateľom, spoločnosťou Gazprom-Export,  ktorá bola v novembri 2008 uzavretá na 20 ročné obdobie (t.j. do roku 2028). Objemy plynu dovážané na Slovensko na základe tejto zmluvy, dokážu plne uspokojiť dopyt, pretože pokrývajú celú očakávanú spotrebu plynu na území Slovenskej republiky. Neexistuje tak prevaha ponuky nad dopytom. Navyše spotreba vykazuje klesajúcu tendenciu, čo vedie k tomu, že priestor pre pôsobenie nových hráčov je relatívne malý.

Pokiaľ si potenciálny konkurent nedokáže prístup k zdrojom zabezpečiť, predstavuje to pre neho významnú prekážku vstupu na trh. Diverzifikácia zdrojov zemného plynu je stále nedostatočná a plyn dovážaný z Ruskej federácie sa v porovnaní s ďalšími zdrojmi javí pre slovenský trh (ako aj pre SPP, ktorý má podpísanú dlhodobú zmluvu na dovoz plynu z Ruska) ako najvýhodnejšia alternatíva. Slovenská republika je v európskom kontexte malou krajinou, s malou spotrebou plynu. Existujú možnosti dostať do Slovenskej republiky plyn so severnej Afriky alebo z Blízkeho východu cez Turecko, avšak to je otázka najmenej 10 až 15 rokov. Reálnejšie možnosti, aj z časového hľadiska, ktoré by zvýšili spoľahlivosť dodávok plynu je využitie rakúskeho plynárenského uzla v Baumgartene a ďalšia možnosť je použitie českej prepravnej siete, cez ktorú sa dá doviezť nórsky plyn. 

Čo sa týka využitia alternatívnych palív, tak z odpovedí uskutočneného prieskumu vyplýva, že pri výrobe tepla ako náhradu za palivo zemný plyn je možné použiť napr. biomasu, hnedé a čierne uhlie, propán bután, vyrobiť ho tepelnými čerpadlami, slnečnými konektormi. Pri prechode z jedného druhu paliva na iný, je vždy nutné vykonať úpravu technologických zariadení, nakoľko súčasné zariadenia väčšiny teplárenských spoločností sú prispôsobené na spaľovanie prevažne len zemného plynu. Okrem úpravy technológie je tiež nutné posúdiť napr. potreby na skladovanie palív, popolčeka a pod. Možnosti použitia iného paliva, náklady spojené so zmenou technologického zariadenia a vynútených ďalších technických a priestorových možností pri prechode na iný druh paliva, vrátane času potrebného na zrealizovanie tejto zmeny sa dajú vykonať iba na základe individuálneho posúdenia možností každého tepelného zdroja. Podľa slov oslovených podnikateľov si zmena palivovej základne vyžaduje miliónové investície a je časovo náročná, cca 9 – 24 mesiacov (projektová dokumentácia, realizácia, skúšobná prevádzka a pod.). Napr. zmena 8 -10 MW kotolne na dvojpalivovú s drevnou štiepkou môže predstavovať  investičný náklad okolo 1 659 695,94 EUR (50 000 000 Sk). Niektoré spoločnosti uviedli investičné náklady spojené so zmenou paliva až do výšky cca 2 987 452,70 EUR (90 000 000 Sk). Zároveň, u niektorých teplárenských spoločností, by prechod na iný typ paliva (napr. biomasa, drevoštiepky) prichádzal do úvahy len v malých domových kotolniach vo vlastníctve majiteľov bytov. Uvedené by však bolo podmienené súhlasom vlastníkov bytov so zmenou paliva  a s prevzatím investičného úveru. 

Z uvedeného vyplýva, že spomínaná koncentrácia nevytvára dominantné postavenie na relevantnom trhu elektromontážnych prác a trhu facility managementu, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže.

Možno konštatovať, že na vyššie definované relevantné trhy je vstup pomerne ľahký, čo dokazuje aj výskyt nových konkurentov v poslednom období. Vzhľadom na neexistujúce bariéry vstupu na trh, môžu na uvedené relevantné trhy kedykoľvek vstúpiť aj podnikatelia, ktorí pôsobia na susediacich trhoch. 

Zároveň možno konštatovať, že na trhu výroby a rozvodu tepla existujú administratívne i finančné bariéry vstupu a preto i vstup konkurentov na tento trh nie je jednoduchý. Vzhľadom k tomu, že liberalizácia trhu s teplom sa podľa URSO neplánuje, je zrejmé, že z pohľadu dodávok tepla teplárenské spoločnosti naďalej ostanú v pozícii prirodzených monopolov na lokálnych územiach v Slovenskej republike. 
V súčasnosti neexistujú bariéry vstupu na trh výroby a rozvodu tepla z pohľadu organizovania tendrov na prenájom výrobní tepla a s nimi súvisiacich rozvodných sietí. Vzhľadom k tomu, že úrad definoval relevantný trh tak ako je uvedené vyššie, nebude sa ďalej touto problematikou bližšie zaoberať. 

Úrad zistil, že v dôsledku predmetnej koncentrácie podnikateľ GDF Suez bude vystavený podstatnej súťaži, nebude sa môcť správať nezávisle voči svojim dodávateľom, odberateľom, či zákazníkom a konkurentom ako na relevantnom trhu elektromontážnych prác, na relevantnom trhu facility managementu, na relevantnom trhu výroby a rozvodu tepla, tak aj na relevantnom trhu dodávok plynu.

Vzhľadom k tomu, že v prípade predmetnej koncentrácie dochádza na trhu elektromontážnych prác a trhu facility managementu k horizontálnemu prekrývaniu aktivít účastníkov koncentrácie a s nimi prepojených podnikateľov iba v malej miere, štruktúra konkurenčného prostredia a postavenie účastníkov koncentrácie sa po uskutočnení posudzovanej koncentrácie v oblasti elektromontážnych prác a facility managementu na území Slovenskej republiky zmení iba minimálne, teda možno konštatovať, že predmetnou koncentráciou nedôjde k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže v oblasti elektromontážnych prác a facility managementu. 

Napriek tomu, že trh dodávok plynu je vertikálne nadväzujúcim trhom na trh výroby a rozvodu tepla, čím v predmetnej koncentrácii dochádza k vertikálnej integrácii medzi spoločnosťou SPP (spoločne) kontrolovanou podnikateľom GDF Suez a medzi spoločnosťami RT a PRS, po dôslednom preskúmaní spomínaných trhov, aj vzhľadom na vyššie uvedené má úrad za to, že uvedený vertikálny vzťah nebude mať za následok obmedzenie efektívnej súťaže na predmetných trhoch a nepovedie k negatívnym dopadom, akým je uzatvorenie trhu. 

8.	Záver

Tak ako už úrad vyššie uviedol, uskutočnením posudzovanej koncentrácie sa konkurenčné prostredie na relevantnom trhu elektromontážnych prác, trhu facility managementu, trhu výroby a rozvodu tepla a na relevantnom trhu dodávok plynu nezmení. Na základe vyššie uvedeného úrad dospel k záveru, že posudzovaná koncentrácia nebude mať za následok obmedzenie efektívnej súťaže na predmetných trhoch a nepovedie k negatívnym dopadom, akým je uzatvorenie trhu, nakoľko podnikateľ GDF Suez bude vystavený podstatnej súťaži, nebude sa môcť správať nezávisle voči svojim dodávateľom, odberateľom, či zákazníkom a konkurentom na relevantnom trhu elektromontážnych prác, na relevantnom trhu facility managementu, na relevantnom trhu výroby a rozvodu tepla a na relevantnom trhu dodávok plynu.

Podľa § 33 zákona úrad listom číslo 425/PMÚ SR/2009 zo dňa 02.02.2009 podal účastníkovi konania informáciu o záveroch prešetrovania vo veci predmetnej koncentrácie, ku ktorým úrad na základe jemu dostupných informácií a podkladov dospel a vyzval ho, aby sa ústne alebo písomne vyjadril k jeho podkladu a k spôsobu jeho zistenia, prípadne, aby navrhol jeho doplnenie.
Dňa 06.02.2009 bol úradu doručený list zaevidovaný pod č. 528/2009, v ktorom sa účastník konania prostredníctvom právneho zástupcu vyjadril k výzve pred vydaním rozhodnutia, pričom sa stotožnil s informáciami, označenými úradom v hranatých zátvorkách, ktoré tvoria predmet obchodného tajomstva. Zároveň účastník konania žiadal doplniť ďalšie informácie a údaje, ktoré považuje za obchodné tajomstvo a tieto údaje uviedol v spomínanom vyjadrení sa k výzve pred vydaním rozhodnutia. 

Vzhľadom k tomu, že úrad v predmetnej výzve v tabuľkách 2 a 4 zverejnil iba číselné informácie, ktoré nespĺňajú základné prvky obchodného tajomstva podľa § 17 Obchodného zákonníka a ktoré tvoria rozdiel medzi celkovou veľkosťou trhu a tržbami ostatných konkurentov, úrad ich nepovažuje za predmet obchodného tajomstva. V súvislosti s uvedeným úrad danej požiadavke účastníka konania nevyhovel a predmetné informácie v tomto rozhodnutí zverejnil. Zároveň úrad zverejnil tiež údaje vyplývajúce z uvedených tabuliek, ktoré boli ďalej použité v texte.

Ostatné požiadavky účastníka konania, na vyznačenie obchodného tajomstva vzal úrad do úvahy a spomínanej požiadavke účastníka plne vyhovel a teda titeo číselné údaje v rozhodnutí nezverejnil.

S výnimkou vyššie uvedených pripomienok týkajúcich sa vymedzenia obchodného tajomstva, účastník konania k podkladom rozhodnutia, k spôsobu jeho zistenia a k záverom uvedeným vo výzve úradu nemal žiadne pripomienky.

Na základe vyššie uvedených skutočností úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia.

Poučenie:

Podľa ustanovenia § 34 ods. 1 v spojení s § 18 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu možno podať rozklad Rade Protimonopolného úradu Slovenskej republiky prostredníctvom Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, odboru koncentrácií, Drieňová 24, 826 03 Bratislava, v lehote do 15 dní odo dňa doručenia tohto rozhodnutia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

	Ing. Dušan Valo
	riaditeľ odboru koncentrácií

Rozhodnutie sa doručuje:
Mgr. Martin Kríž
Advokát
AK Procházka Randl Kubr, s.r.o.
Gorkého 3
811 01  Bratislava