PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo:	2015/KH/R/2/010	Bratislava 31. marca  2015	

  Rada Protimonopolného úradu Slovenskej republiky v Bratislave, ako orgán príslušný na konanie podľa § 18 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, v správnom konaní 0010/OKT/2013, na základe rozkladov podaných účastníkmi konania  ASBIS SK spol. s r.o., IČO: 31382541, so sídlom Tuhovská 33, 831 06 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou Advokátska kancelária Chabadová, s.r.o., Pri Starej prachárni 13, 831 04 Bratislava, eD´ system Slovakia, s.r.o., IČO: 36413658, so sídlom Stará Vajnorská 21, 831 04 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou NITSCHNEIDER & PARTNERS, advokátska kancelária, s.r.o., Cintorínska 3/A, 811 08 Bratislava, ABC Data s.r.o., IČO: 36726630, so sídlom Palisády 33, 811 06 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou BUŽEK &TEREM advokáti s.r.o., Mariánska 12, 811 08 Bratislava, AT Computer, s.r.o., IČO: 31611559, so sídlom Framborská 253, 010 01 Žilina, v konaní zastúpený spoločnosťou Havel, Holásek & Partners, s.r.o., advokátska kancelária, Mlynské Nivy 49, 821 09 Bratislava, SWS Distribution, a.s., IČO: 35816473, so sídlom Studená 5, 821 04 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou Patakyová, Bartová, Kovácsová, s.r.o., Advokátska kancelária, J.M. Hurbana 2, 940 01 Nové Zámky rozhodla tak, že 

zamieta

           podľa § 59 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov rozklady a rozhodnutie Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, odboru kartelov, č. 2014/KH/1/1/012 zo dňa 02.06.2014 potvrdzuje.

Odôvodnenie:

1.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor kartelov (ďalej ako „úrad“), v správnom konaní číslo 0010/OKT/2013, vydal dňa 02.06.2014 rozhodnutie č. 2014/KH/1/1/012, ktorým rozhodol tak, že :

I. konanie podnikateľov 

- ASBIS SK spol. s r.o., IČO: 31382541, so sídlom Tuhovská 33, 831 06 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou Advokátska kancelária Chabadová, s.r.o., Pri Starej prachárni 13, 831 04 Bratislava v čase od 14.02.2013 do 15.04.2013, 

- eD´ system Slovakia, s.r.o., IČO: 36413658, so sídlom Stará Vajnorská 21, 831 04 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou NITSCHNEIDER & PARTNERS, advokátska kancelária, s.r.o., Cintorínska 3/A, 811 08 Bratislava v čase od 07.02.2013 do 05.04.2013, 

-	ABC Data s.r.o., IČO: 36726630, so sídlom Palisády 33, 811 06 Bratislava,                  
        v konaní zastúpený spoločnosťou BUŽEK &TEREM advokáti s.r.o.,   
        Mariánska 12, 811 08 Bratislava v čase od 07.02.013 do 19.04.2013, 

- AT Computer, s.r.o., IČO: 31611559, so sídlom Framborská 253, 010 01 Žilina, v konaní zastúpený spoločnosťou Havel, Holásek & Partners, s.r.o., Mlynské Nivy 49, 821 09 Bratislava v čase od 14.02.2013 do 16.04.2013 a 

-	SWS Distribution, a.s., IČO: 35816473, so sídlom Studená 5, 821 04
Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou Patakyová, Bartová, Kovácsová, s.r.o., Advokátska kancelária, J.M. Hurbana 2, 940 01 Nové Zámky v čase od 14.02.2013 do 18.03.2013, 

spočívajúce v  dohode o priamom, alebo nepriamom určení ceny tovarov prostredníctvom zavedenia manipulačného poplatku vo výške 1 Euro bez dane z pridanej hodnoty, je dohodou obmedzujúcou súťaž, ktorá má za cieľ obmedzenie súťaže na relevantnom trhu distribúcie informačných technológií a doplnkového sortimentu na území Slovenskej republiky a ktorá je podľa ustanovenia § 4 ods. 1 v spojení § 4 ods. 2 písm. a) a s § 4 ods. 3 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov zakázaná.

II. Podľa § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov Protimonopolný úrad Slovenskej republiky za konanie uvedené v bode I. výrokovej časti tohto rozhodnutia ukladá:

podnikateľovi ASBIS SK spol. s r.o., IČO: 31382541, so sídlom Tuhovská 33, 831 06 Bratislava, pokutu vo výške 2 062 857 EUR (slovom dva milióny šesťdesiatdvatisíc osemstopäťdesiatsedem EUR),

podnikateľovi eD´ system Slovakia, s.r.o., IČO: 36413658, so sídlom Stará Vajnorská 21, 831 04 Bratislava, pokutu vo výške 1 246 621 EUR (slovom jeden milión dvestoštyridsaťšesťtisíc šesťstodvadsaťjeden EUR),

podnikateľovi ABC Data s.r.o., IČO: 36726630, so sídlom Palisády 33, 811 06 Bratislava, pokutu vo výške 246 240 EUR (slovom dvestoštyridsaťšesťtisíc dvestoštyridsať EUR),

podnikateľovi AT Computer, s.r.o., IČO: 31611559, so sídlom Framborská 253, 010 01 Žilina, pokutu vo výške 582 641 EUR (päťstoosemdesiatdvatisíc šesťstoštyridsaťjeden EUR),

podnikateľovi SWS Distribution, a.s., IČO: 35816473, so sídlom Studená 5, 821 04 Bratislava, pokutu vo výške 142 823 EUR (slovom stoštyridsaťdvatisíc osemstodvadsaťtri EUR),

ktorú sú všetci vyššie uvedení podnikatelia povinní uhradiť do 60 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 7000060793, ŠP 8180, KS 1118, VS 201411012 vedený v Štátnej pokladnici Bratislava.

2.	   Proti  tomuto rozhodnutiu podali  rozklad všetci účastníci konania, t.j. ASBIS SK spol. s r.o., IČO: 31382541, so sídlom Tuhovská 33, 831 06 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou Advokátska kancelária Chabadová, s.r.o., Pri Starej prachárni 13, 831 04 Bratislava (ďalej ako „Asbis SK spol. s r.o.“), eD´ system Slovakia, s.r.o., IČO: 36413658, so sídlom Stará Vajnorská 21, 831 04 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou NITSCHNEIDER & PARTNERS, advokátska kancelária, s.r.o., Cintorínska 3/A, 811 08 Bratislava (ďalej ako “eD´ system Slovakia, s.r.o.“), ABC Data s.r.o., IČO: 36726630, so sídlom Palisády 33, 811 06 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou BUŽEK &TEREM advokáti s.r.o., Mariánska 12, 811 08 Bratislava (ďalej ako „ ABC Data, s.r.o.“), AT Computer, s.r.o., IČO: 31611559, so sídlom Framborská 253, 010 01 Žilina, v konaní zastúpený spoločnosťou Havel, Holásek & Partners, s.r.o., Mlynské Nivy 49, 821 09 Bratislava (ďalej ak „AT Computer, s.r.o.“), SWS Distribution, a.s., IČO: 35816473, so sídlom Studená 5, 821 04 Bratislava, v konaní zastúpený spoločnosťou Patakyová, Bartová, Kovácsová, s.r.o., Advokátska kancelária, J.M. Hurbana 2, 940 01 Nové Zámky (ďalej ako „SWS Distribution, a.s.“).
3.	   Podľa § 59 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov (správny poriadok) odvolací orgán preskúma napadnuté rozhodnutie v celom rozsahu, ak je to nevyhnutné, doterajšie konanie doplní, prípadne zistené vady odstráni.
4.	   Rada Protimonopolného úradu Slovenskej republiky (ďalej  ako „Rada úradu“),  ako orgán rozhodujúci o rozklade preskúmala na základe podaných rozkladov prvostupňové rozhodnutie a spisový materiál s ním súvisiaci.
5.	   Rada úradu umožnila účastníkom konania vyjadriť sa k prejednávanej veci aj ústne. Účastníci konania, s výnimkou účastníka konania  SWS  Distribution a.s., sa ústne vyjadrili pred Radou úradu do zápisnice dňa 05.11.2014. Vyjadrenia sú súčasťou spisového materiálu. 
6.	   Rada úradu vyhodnotila, že nie je potrebné v tejto veci doplniť dokazovanie. 
7.	   Na základe § 33 zákona č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, boli účastníci konania vyzvaní, aby sa pred vydaním rozhodnutia vo veci v lehote 20 pracovných dní ústne, alebo písomne vyjadrili k jeho podkladu a k spôsobu jeho zistenia, prípadne, aby navrhli jeho doplnenie. Za týmto účelom  ich Rada úradu informovala o predbežných záveroch, ku ktorým Rada úradu na základe jej dostupných informácií a podkladov dospela. S výnimkou účastníka konania Asbis SK spol. s r.o., všetci ostatní účastníci konania predložili písomné vyjadrenia k predbežným záverom Rady úradu.

Námietky účastníkov konania, vznesené v rozkladoch a vo vyjadreniach k výzve pred vydaním rozhodnutia.

AT Computer,  s.r.o.

8.	   Pre posúdenie prípadu je nevyhnutná analýza a pochopenie fungovania trhu distribúcie informačných technológií (IT). Úrad sa špecifikami distribúcie IT vôbec nezaoberal. [Popis obchodnej politiky]. OT AT Computer, s.r.o.. Jedná sa o odvetvie, ktoré vyžaduje masívne financovanie z dôvodu rozdielu medzi dodávateľskými a odberateľskými lehotami splatnosti. Spoločnosť je nútená poskytovať podnikateľské úvery, ktoré však financuje z externých zdrojov. Meranie veľkosti trhu a ekonomickej sily účastníkov konania, podľa obratov je nesprávne, formalistické a nezodpovedá ekonomickej realite daného trhu.
9.	   [Popis obchodnej politiky.] OT AT Computer,  s.r.o..
10.	   [Popis obchodnej politiky.] OT AT Computer, s.r.o..
11.	    Úrad nepreukázal uskutočnenie stretnutia medzi účastníkmi na Srí Lanke, kde by   prišlo k dohode o zavedení manipulačného poplatku vo výške 1 Eur. Nie je  zrejmý ani dátum takého stretnutia. I  keby sa také stretnutie na Srí Lanke  uskutočnilo, úrad nepreukázal participáciu pána [meno] DI AT Computer, s.r.o. na takomto stretnutí i keď sa v tom čase mohol nachádzať v uvedenej  krajine. Pán [meno] DI AT Computer, s.r.o. so zavedením poplatku nikdy  nesúhlasil. Keďže bol poplatok zavedený nakoniec proti jeho vôli, nemohol  zastupovať spoločnosť vo veci zavedenia predmetného poplatku. To isté platí aj   o p. [meno] DI AT Computer, s.r.o., ktorý síce vyjadril svoj názor  k predmetnej záležitosti (zhodou okolností opačný ako p.  [meno] DI) AT  Computer, s.r.o., ale právomoc zastupovať spoločnosť v tejto veci a rozhodnúť  o zavedení poplatku nemal a ich názory mali výlučne konzultačný charakter. K záverom o predmete stretnutia na Srí Lanke úrad prišiel špekuláciou.
12.	    Úrad vo svojom rozhodnutí tvrdí, že spoločnosť nemala  pasívne postavenie,   nakoľko z e-mailu od konateľa ABC Data s.r.o. adresovaného ostatným    účastníkom konania, vyvodzuje súhlas spoločnosti s dohodou. Závery sú špekuláciou úradu a žiadnym spôsobom nepreukazujú vyjadrenie súhlasu  s dohodou, nakoľko v nej absentuje akýkoľvek prejav vôle zamestnanca  (prepojenej osoby) spoločnosti. Súhlas je esenciálnym predpokladom dohody, na 
 druhej strane však z jeho existencie nie je možné vyvodzovať nemožnosť pasívnej role, keď sám úrad uvedené považuje za poľahčujúcu okolnosť. Participácia  spoločnosti na tejto komunikácii bola len pasívna a spoločnosť nasledovala silnejších hráčov na trhu.
13.	   Úrad nepreukázal, kedy presne sa mala spoločnosť pripojiť k údajnej dohode     o zavedení poplatku. Žiadny zástupca  spoločnosti sa na stretnutí na Srí Lanke, kde by malo byť dohodnuté zavedenie manipulačného poplatku, nezúčastnil. Spoločnosť zaviedla manipulačný poplatok, ako posledný z účastníkov konania 11. marca 2013. Skutočnosť, že sa spoločnosť objavila prvýkrát v e-mailovej komunikácii dňa 14. februára 2013, jej adresovanej od iných účastníkov konania v žiadnom prípade nepreukazuje jej participáciu na kartelovej dohode tak, ako je uvedené v rozhodnutí. Záver, že spoločnosť sa stala momentom obdržania emailu účastníkom domnelej dohody, je čisto špekulatívna a takáto interpretácia skutočnosti nezodpovedá konceptu dohody tak, ako ju chápe doktrína súťažného práva a rozhodovacej praxe. Je úlohou úradu preukázať participáciu na domnelej dohode a nie je v žiadnom ohľade možné žiadať od spoločnosti, aby sa sama „vyviňovala“, resp. preukazovala, že sa od dohody dištancovala.
14.	   Samotný fakt, že ide o súťažno-právnu problematiku, nijak neznižuje ani nemení dôkazné štandardy v správnom trestaní. V súlade so zásadou „v pochybnostiach v prospech páchateľa“ nie je možné bez akéhokoľvek dôkazu prezumovať, že zástupca spoločnosti sa zúčastnil stretnutia, ktoré malo založiť údajnú dohodu o cenách. Tento záver rovnako nie je irelevantný z toho hľadiska, že preukazuje, že spoločnosť nemohla byť iniciátorom údajnej dohody a že účasť spoločnosti  na údajnej dohode bola kratšieho trvania. Tieto okolnosti je možné považovať za kľúčové z hľadiska posudzovania existencie, závažnosti a následného sankcionovania údajnej dohody.“
15.	   Zavedenie manipulačného poplatku i keby bolo koordinované účastníkmi konania, nemôže predstavovať ťažký cenový kartel. Spoločnosť dávnejšie zvažovala zavedenie manipulačného poplatku, ako jeden z krokov v motivovaní zákazníkov, aby svoje objednávky manažovali efektívne, t.j., aby objednávali viacero tovarov v jednej objednávke, pokiaľ je to možné. Tým by sa do určitej miery zvýšila efektivita logistických nákladov pre spoločnosť. Možné diskutovanie s účastníkmi konania o tejto problematike, t.j. o zefektívnení nákladov, nemôže byť v žiadnom prípade považované za cenový kartel. Zavedením manipulačného poplatku spoločnosť nemohla zbohatnúť, čo je zvyčajne účelom klasického ťažkého kartelu.
16.	   To, že sa nejednalo o cenovú dohodu, preukazuje rovnako skutočnosť, že výška ceny tovaru pre zákazníka sa žiadnym spôsobom nemenila. Manipulačný poplatok sa neúčtoval za tovar, ale za jednotlivé objednávky. Záležalo výlučne na klientovi, či si „priplatí za komfort“ individuálneho dovozu tovarov viac krát denne, alebo ich objednávanie zracionalizuje. Typickým znakom ťažkého kartelu je zvýšenie ceny  konkrétnych výrobkov, čo sa v prípade zavedenia manipulačného poplatku neudialo.
17.	   Je možné poukázať aj na tvrdenie Rady úradu vo výzve pred vydaním rozhodnutia, že výmena informácií môže viesť k cenovej koordinácii a tým znížiť intenzitu súťaže, ktorá  by inak medzi podnikateľmi existovala. Aj sama Rada úradu teda pripúšťa, že údajná dohoda nenapĺňala znaky kartelovej dohody. Výmena informácii síce tiež za určitých okolností môže napĺňať znaky nedovoleného súťažného správania, ale aj v tom prípade ide o úplne inú kategóriu súťažného deliktu, ktorá je výrazne menej závažná. 
18.	   Rada úradu na niekoľkých miestach vo výzve pred vydaním rozhodnutia používa ako dôkaz o obsahu údajnej dohody, internú komunikáciu jednotlivých účastníkov konania. Táto komunikácia pritom nijakým spôsobom nespomína  ani  neodkazuje na spoločnosť, a preto ide vo vzťahu  k spoločnosti o dôkaz irelevantný a nič nepreukazujúci.
19.	   Zo spisového materiálu a z rozhodnutia vyplýva, že údajnú cenovú dohodu, keby existovala, účastníci konania od začiatku obchádzali tým, že manipulačný poplatok neúčtovali, alebo ho svojim zákazníkom kompenzovali tým, že  znížili cenu tovaru o jeho výšku. Napriek údajnej dohode je zrejmé, že udržanie  účtovania poplatku, bolo vzhľadom na zákazníkov a na silnú konkurenciu  takmer nemožné. Ako prvý prestal účtovať poplatok eD´systém, s.r.o. a to už 20. marca 2013. Je vysoko pravdepodobné, že by boli trhovými okolnosťami postupne donútení s účtovaním poplatku prestať aj ostatní účastníci konania, vrátane spoločnosti, a to aj bez intervencie úradu. Spoločnosť prestala účtovať poplatok okamžite po intervencii úradu 16.apríla 2014. Údajná dohoda obmedzujúca súťaž trvala len dva mesiace a bola by s vysokou pravdepodobnosťou zanikla aj bez intervencie úradu.
20.	    Úrad nezohľadnil skutočnosť, že spoločnosť mala v celej diskusii ohľadom zavedenia manipulačného poplatku pasívne postavenie. Spoločnosť sa pripojila k diskusii o zavedení poplatku až neskôr, pričom len nasledovala rozhodnutie silnejších hráčov na trhu, ktorí začali túto diskusiu ako prví. Takéto konanie je potrebné považovať za prirodzené ekonomické správanie sa spoločnosti na trhu, resp. nasledovanie lídrov na trhu, a v žiadnom prípade ako kartelovú dohodu.
21.	    Charakter a výška manipulačného poplatku, spôsob  ako aj krátkosť trvania jeho účtovania dokazujú, že údajná dohoda mala na trh minimálny, resp. žiaden dopad. [Popis obchodnej politiky.] OT AT Computer, s.r.o.[Popis obchodnej politiky]. OT AT Computer, s.r.o.. Ak by sa poplatok prepočítal  do ceny všetkých tovarov distribuovaných spoločnosťou, jednalo by sa o priemerné zvýšenie len o 0,05 %. Štandardné zvýšenie cien tovarov dotknutých kartelom  sa podľa medzinárodne akceptovaných štúdii pohybuje v rozmedzí 10% - 20%. Je zjavné, že ani „výnos“ z poplatku nezodpovedá klasickej predstave o ťažkom karteli, ktorého zmyslom je podstatné zvýšenie ceny.
22.	   Spoločnosť účtovala manipulačný poplatok iba na polovicu fakturovaného obratu (51,48%) v predmetnom období. Nie je teda pravdou, že spoločnosť bola súčasťou dohody, že by sa mal poplatok účtovať každému zákazníkovi a na každej faktúre.
23.	   Spoločnosť formálne vyfakturovala na manipulačnom poplatku sumu 6.368 Eur. Veľkú časť tejto sumy  však obchodníci  zákazníkom typicky kompenzovali zľavou vo výške 1 Eur z ceny tovaru, ktorý bol predmetom objednávky. Tento postup negoval údajný dopad účtovania manipulačného poplatku na trh, ako aj znižoval percentuálne „zvýšenie ceny“ na jeden tovar. Keďže spoločnosť výrobky nepredáva konečným spotrebiteľom, účtovanie poplatku nemalo žiaden  (ani nepriamy) dopad, ani na konečného spotrebiteľa, pričom úrad sa týmto dopadom žiadnym spôsobom nezaoberal.
24.	   Spoločnosť je presvedčená, že procesné pochybenia, ktorých sa úrad pri neohlásenej inšpekcii v priestoroch spoločnosti dopustil, spolu s celkovou atmosférou v priebehu šetrenia, spôsobujú absenciu spravodlivého právneho procesu vo vzťahu k inšpekcii v priestoroch v Bratislave a v Žiline. Inšpekciu je treba v celosti  považovať za nezákonnú, pretože nespĺňa základné požiadavky právneho štátu, pričom všetky dôkazy zabezpečené z inšpekcií v oboch priestoroch  spoločnosti je treba zničiť, resp. na ne neprihliadať a rozhodnutie zrušiť v časti týkajúcej sa spoločnosti (správne konanie so spoločnosťou zastaviť).
25.	   Spoločnosti neboli sprístupnené dokumenty týkajúce sa inšpekcie v spoločnosti SWS Distribution, a.s.. Spoločnosť považuje nesprístupnenie časti spisu za porušenie svojich práv a svojho ústavného práva na spravodlivý proces (práva na obhajobu), čo má dopad na zákonnosť správneho konania a rozhodnutia, v ktorom absentuje vysporiadanie sa s predmetnou námietkou v nevyhnutnom rozsahu. Každý účastník konania musí mať zabezpečený prístup ku všetkým materiálom zhromaždeným správnym orgánom, aby mohol posúdiť, či neobsahujú skutočnosti svedčiace v prospech spoločnosti. Každý účastník pred úradom má právo vyhľadávať dôkazy  vo svoj prospech  samostatne  a nemôže byť nútený spoliehať sa na hodnotenie správneho orgánu o význame konkrétneho  dôkazu.
26.	   Úrad nesprávne pristúpil k aplikácii Metodického pokynu, k výpočtu relevantného obratu, ako aj k nesprávnemu vyhodnoteniu okolností rozhodujúcich pre výpočet pokuty, pri zohľadnení ktorých by výška pokuty v rozhodnutí bola výrazným spôsobom nižšia.
27.	   Úrad aplikoval rovnaké paušalizované % závažnosti pre všetkých účastníkov konania, zároveň bez zohľadnenia priťažujúcich, či poľahčujúcich okolností v jednotlivých prípadoch, čo považuje účastník konania za neakceptovateľné, nakoľko je zrejmé, že miera účasti na domnelej dohode jednotlivých účastníkov konania bola značne rozdielna, ako aj postavenie (konanie) jednotlivých účastníkov konania.
28.	   Úrad nezohľadnil skutočnosť, že časť z celkového obratu predstavovala vnútropodnikové predaje, ako aj predaje ostatným účastníkom konania, ktoré musia byť vylúčené z relevantného obratu použitého pre účely výpočtu pokuty.
29.	   Vzhľadom na špecifiká prípadu mal úrad brať za základ pre výpočet pokuty predaje, na ktoré sa účtoval manipulačný poplatok, vo výške  [číselný údaj] Eur OT AT Computer, s.r.o., čo zodpovedá [číselný údaj] % OT AT Computer, s.r.o.  z fakturovaného  obratu v predmetnom období, t.j. v žiadnom prípade by sa do úvahy nemal brať celý obrat, teda vrátane tých jeho častí, ktoré boli bezpochyby tvorené (preukázateľnými) predajmi nezaťaženými manipulačným predajom. [Popis obchodnej politiky] OT AT Computer a relevantný obrat podľa časti 3 Metodického pokynu úrad stotožňuje s celkovým obratom spoločnosti. V prípade jednoproduktového trhu, keď sa pokuta vypočítava z celkového obratu, je pomer pokuty na obrate spoločnosti výrazne vyšší v porovnaní s inými prípadmi. Za základ pre výpočet pokuty je potrebné vziať  iba časť obratu, na ktorú sa fakturoval manipulačný poplatok, alternatívne  hrubú maržu, resp. významným spôsobom znížiť výšku relevantného obratu, tak aby výška obratu zodpovedala reálnemu účtovaniu poplatku, resp. postaveniu spoločnosti na trhu.
30.	   Výpočet pokuty podľa obratu nie je primeraný a spravodlivý a výška tržieb neodráža postavenie spoločnosti na trhu, kde sú [popis obchodnej politiky.] OT AT Computer, s.r.o.. Skutočnosť vysokého pomeru obstarávacích nákladov podnikateľa a súvisiacej  neprimeranosti štandardného výpočtu pokuty, zobral do úvahy aj český Úřad pro ochranu hospodářské souteže (napriek tomu, že sa nejednalo stricto  sensu  o súťažno-právny delikt), kde pokuta nebola počítaná z plnej výšky obratu (ale iba z 50%) práve z dôvodu, že podnikateľ bol subjektom, ktorý síce dosahoval vysoké obraty, ktorých rozhodujúcu časť, ale  predstavovali náklady na kúpu tovarov.
31.	   Formalistický prístup k výpočtu pokuty by mohol viesť k záveru, že východisková suma pre výpočet pokuty a za predpokladu nemennosti ostatných faktorov aj pokuta, bude rovnaká pre dve spoločnosti, ktoré síce majú rovnaký obrat, ale ich marže a ziskovosť budú diametrálne odlišné. Dalo by sa zjednodušene povedať, že základom pre výpočet pokuty spoločnosti s nízkou maržou budú jej náklady, pričom základom pre výpočet pokuty spoločnosti s vysokou maržou bude jej zisk. Rovnaká východisková suma pre výpočet pokuty oboch spoločností by zjavne neodrážala reálne postavenie podnikateľov na trhu.
32.	   Úrad pri počítaní pokuty zobral do úvahy celkový obrat spoločnosti dosiahnutý za posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa podnikateľ zúčastnil na protisúťažnom konaní, t.j. obrat vo výške 58.264.139 Eur. Takýto postup však považuje spoločnosť za nesprávny a nezákonný, nakoľko spoločnosť v uvedenom účtovnom roku dosiahla tak vnútropodnikové obraty (vo výške [číselný údaj] Eur OT AT Computer, s.r.o.), ako aj obraty medzi účastníkmi konania (vo výške [číselný údaj] Eur OT AT Computer, s.r.o.), na ktoré sa údajná kartelová dohoda nevzťahovala a ani vzťahovať nemohla. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné, v súlade s ustálenou rozhodovacou praxou súťažných úradov, odpočítať predmetné obraty od celkového obratu pre účely výpočtu relevantného obratu.
33.	   Úrad pri stanovení miery závažnosti na 1% z relevantného obratu riadne  nezohľadnil povahu účtovania manipulačného poplatku a jeho skutočný dopad na trh. Úrad stanovil mieru závažnosti na 1% práve vzhľadom  na skutočnosť, že by sa malo jednať o ťažký cenový kartel. V predmetnom prípade nie je možné hovoriť o  cenovej dohode, ako o ťažkom karteli. [Popis obchodnej politiky.] OT AT Computer, s.r.o.. Keďže sa nejedná o ťažký cenový kartel úrad je povinný mieru závažnosti stanoviť výrazne nižšie ako 1%. V opačnom prípade bude porušená  zásada rovnakého zaobchádzania  pri sankcionovaní za rovnaké/obdobné porušenia.
34.	   Pri posudzovaní závažnosti je nevyhnutné vziať do úvahy, či ide o trh s vysokou/nízkou ekonomickou hodnotou a jeho význam pre nadväzujúce trhy. Je potrebné zohľadniť, že IT distribúcia je špecifický trh s veľmi nízkou pridanou hodnotou, ktorého význam z hľadiska nadväzujúcich trhov je malý, čo bolo potvrdené rozhodovacou praxou úradu.
35.	   Účtovanie manipulačného poplatku malo malý, resp. takmer žiadny dopad na zákazníkov a na relevantný trh.
36.	   Úrad nezohľadnil veľmi krátku dĺžku trvania údajnej protisúťažnej dohody, ktorá trvala približne dva mesiace. Úrad nezohľadnil ešte kratšiu participáciu spoločnosti na údajnej protisúťažnej dohode, ktorá bola kratšia ako u iných účastníkov.
37.	   S odkazom na bod 15 Metodického pokynu spoločnosť má za to, že druhá veta uvedeného ustanovenia predstavuje špeciálne pravidlo voči prvej, a preto je v prípade dohody kratšej ako 6 mesiacov potrebné brať do úvahy iba  polovicu sumy relevantného obratu. Aj v prípade dvoch možných výkladov bodu 15 by mal úrad aplikovať výklad, ktorý je vhodnejší pre sankcionovateľného podnikateľa a teda vynásobiť koeficientom 0,5 výšku relevantného obratu po zohľadnení miery závažnosti, inak by sa jednalo o nerovnaké zaobchádzanie s účastníkmi konania. Keby úrad takýto výklad neprijal je potrebné, veľmi krátku lehotu zohľadniť aspoň, ako poľahčujúcu okolnosť. 
38.	   Spoločnosť  prestala účtovať poplatok ihneď po neohlásenej inšpekcii úradu, ktorá sa uskutočnila vo štvrtok 11. apríla 2013. V pondelok 15. apríla 2013 bolo účtovanie poplatku vypnuté, pričom na faktúrach s dátumom 16. apríla 2013, t.j. v utorok, sa poplatok vyskytol iba v prípade skorších objednávok.
39.	   Spoločnosť nesúhlasí s interpretáciou úradu, že ona sama má povinnosť dokazovať, že sa vo vzťahu k zvyšku zákazníkov (ktorým poplatok účtovaný nebol) správala súťažne. Práve naopak je úlohou úradu preukázať, že dôvodom neúčtovania  manipulačného  poplatku  boli  iba a výlučne námietky zo strany zákazníkov, t.j. preukázať  porušenie súťažných pravidiel, bez akýchkoľvek pochybností. Aj keď je pravdou, že sa po zavedení manipulačného poplatku niekoľko zákazníkov ohradilo proti jeho zavedeniu, spoločnosť vo vzťahu k vysokému podielu zákazníkov prijala samostatné a súťažné rozhodnutie o jeho neúčtovaní (bez toho aby bolo čokoľvek zákazníkmi namietané) čím sa čiastočne dištancovala od údajnej kartelovej dohody.
40.	   Vzhľadom na okolnosti predmetného prípadu má spoločnosť za to, že v prípade, ak by ani po správnom aplikovaní Metodického pokynu pokuta nezodpovedala  požiadavkám § 38 ods. 9  zákona, Rada úradu má povinnosť v takom prípade sa od formalizovanej metodiky uvedenej v Metodickom pokyne odchýliť. V opačnom prípade by výška pokuty aj po dodržaní postupu v zmysle Metodického pokynu bola zjavne v rozpore so zákonom.
41.	   Úrad môže ako poľahčujúce skutočnosti zohľadniť aj ďalšie fakty. Môže napríklad vziať do úvahy aj absenciu akýchkoľvek priťažujúcich skutočností, resp. zohľadniť veľmi krátku dobu trvania údajnej protisúťažnej dohody. Uplatnením týchto všetkých poľahčujúcich skutočností by úrad mal znížiť pokutu najmenej 50%.
42.	   Výška pokuty je zjavne neprimeraná a [vyjadrenie k pokute]. OT AT Computer, s.r.o.. Predpokladaná výška pokuty zodpovedá viac, ako 40–násobku čistého zisku spoločnosti  za posledné uzavreté účtovné obdobie, pričom porovnanie výšky pokuty a čistého zisku predkladá spoločnosť v tabuľke (viď rozklad). Spoločnosť bude dlhé roky „zarábať“ výlučne na zaplatenie pokuty. [Popis obchodnej politiky] OT AT Computer, s.r.o..
43.	   Výška pokuty zodpovedá viac ako 91-násobku výnosu z účtovania poplatku, pričom porovnanie výšky pokuty a výnosu z účtovania poplatku predkladá účastník konania v tabuľke (viď rozklad). Pokuta vo výške 3-násobku výnosu z protisúťažnej dohody je považovaná v Maďarsku za dostatočne odstrašujúcu. Pokuta vo výške 91-násobku údajnej výšky výnosu z protisúťažného konania je v rozpore so zásadou proporcionality. 
44.	   Uložením pokuty by sa dramatickým spôsobom znížila hodnota vlastného kapitálu spoločnosti, čím by prišlo k zníženiu zdrojov a investícii do ďalšieho rozvoja firmy, ktoré je v prípade spoločnosti, ako kreatívnej a „dravej“ spoločnosti absolútne nevyhnutné. Pokuta by mala za následok tiež výrazné zvýšenie zadĺženia a potrebu vykrytia zadĺženia z externých zdrojov, t.j. bánk. Práve uvedená výška pokuty však obmedzí prístup spoločnosti k financovaniu zo strany slovenských bánk, ktoré sú v týchto prípadoch veľmi konzervatívne a odmietajú poskytovať financovanie.
45.	   Spoločnosť nedokáže identifikovať z akých podkladov a skutočností úrad vychádzal pri hodnotení súčasnej a budúcej (po uložení pokuty) finančnej situácie spoločnosti. Spoločnosť si vykonala analýzu  vývoja  situácie po uložení pokuty navrhovanej v rozhodnutí z ktorej vyplýva, že [popis obchodnej politiky] OT AT Computer, s.r.o. Poukazujúc na prax úradu je možné výrazne znížiť výšku sankcie (pripad PAP-PEX a SLOVPAP).

 eD´system Slovakia, s.r.o.

46.	   Z dôkazov nie je zrejmé aká dohoda mala byť na Srí Lanke uzatvorená. Konanie účastníkov potenciálneho kartelu bolo nejednotné. Každý aplikoval údajnú dohodu svojím spôsobom. Niektorí účtovali poplatky iba vybraným zákazníkom, niektorým zákazníkom sa poplatky neúčtovali vôbec. Nakoľko skutkové okolnosti boli u jednotlivých účastníkov odlišné, výsledný „chaos“ nemôže byť považovaný za dohodu. Účelom diskusií na Srí Lanke bolo nájsť riešenie pre zjednodušenie administratívnej záťaže, ktorú reálne vytvára situácia zhodne pre všetkých účastníkov. Je nevyhnutné rozlišovať medzi na jednej strane ekonomickým zefektívňovaním prevádzky a na druhej strane záujmom rozdeľovať a poškodzovať trh a poškodzovať konečných spotrebiteľov zvyšovaním cien a tým generovať pre seba vysoké zisky.
47.	   Skúmané konanie nie je ťažkým cenovým kartelom. Nejednalo sa o priamu úpravu ceny tovarov, ale výlučne o kvantifikáciu ceny za súvisiace plnenia (spracovanie objednávky). Účastníci si nedohodli, že zvýšia ceny niektorých komodít (napr. televízorov).
48.	   Účastník konania sa nestotožňuje s tým, že spoločnosť bola účastníkom dohody do 05.04.2013. Spoločnosť vystúpila zo spornej  dohody, ako prvá ešte pred inšpekciou, a to dňa 20.03.2013 tým, že prestala fakticky účtovať manipulačný poplatok v tento deň. Urobila tak z vlastného rozhodnutia a bez ingerencie úradu, alebo tretej osoby. Samotný fakt, že konateľ spoločnosti ďalej komunikoval s ostatnými konateľmi účastníkov dohody po dátume faktického skončenia  účtovania  manipulačného poplatku neznamená, že konanie spoločnosti malo priamy účinok na trh. Práve naopak eD´ system Slovakia s.r.o. sa správala podľa požiadaviek trhu, keď po negatívnych ohlasoch svojich klientov pristúpila k úplnému ukončeniu účtovania administratívneho poplatku. Bez ohľadu na to, že sa spoločnosť eD´ system Slovakia, s.r.o. otvorene nevymedzila  voči ostatným účastníkom konania, nemôže mať takáto skutočnosť z pohľadu hodnotenia účinku dohody na trh (koncového spotrebiteľa) význam. Pre posúdenie  konania spoločnosti je podstatné, kedy zanikli účinky jej konania na trh/spotrebiteľa a nie kedy sa vymedzila voči ostatným súťažiteľom. Spoločnosť zdôrazňuje, že nepreberá zodpovednosť  za konania tretích osôb a každý účastník dohody, ako slobodná entita môže konať podľa svojho vlastného uváženia a presvedčenia. Účastníci dohody  neuplatňovali dohodu rovnako a navzájom sa podozrievali z jej nedodržiavania, t.j. pri účtovaní nepostupovali rovnako. Každý z účastníkov pristupoval k účtovaniu administratívneho poplatku svojsky, kedy sa snažil zvýhodniť svojich najčastejších zákazníkov. Z komunikácie je zrejmé, že postup účastníkov bol nejednotný  a aj sa samovoľne rozpadal – účtovanie poplatku by bolo pravdepodobne ukončené aj bez zásahu zo strany úradu, čo potvrdzuje aj skutočnosť, že eD´ systém Slovakia, s.r.o. účtovanie ukončil  dňa 20.03.2013.
49.	   Podľa účastníka konania úrad nemôže aplikovať svoj interný pokyn (Metodicky pokyn) rigidne, v dôsledku čoho postupuje proti zmyslu zákona, ako aj samotnému účelu, výsledkom čoho je nespravodlivé rozhodnutie. Poukazuje na zásadu legality, ktorá nemôže byť vylúčená ani v rámci správneho trestania. Účastník konania nesúhlasí s posudzovaním reálnej dĺžky sporného konania v dĺžke dvoch mesiacov, rovnako ako v prípade jedného roka, čo predpokladá Metodický pokyn. Úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení zákona. Metodický pokyn a v ňom ustanovený algoritmus určenia koeficientu zohľadňujúceho trvanie porušovania, však akékoľvek rozdiely v porušovaní trvajúcom od jedného  mesiaca do jedného roka stiera.
50.	   Účtovanie manipulačného poplatku trvalo celkovo 14 dní. Také obdobie predstavuje pre trh iba absolútne nepatrný, ak vôbec nejaký dopad. V duchu Metodického pokynu sa takéto krátke obdobie účtovania manipulačného poplatku nijako neprejavilo v určení pokuty.
51.	   Výška skutočne účtovaného manipulačného poplatku  bola vo výške 4.435 Eur. Výška pokuty je 1.246.621 Eur. Rozdiel medzi výškou vyúčtovaných poplatkov, ktorý predstavuje  skutočný dopad na trh a výškou pokuty je 28.108,70 %, t.j. pokuta je cca 281 krát vyššia, ako suma ktorú účastník získal účtovaním sporného poplatku. Predmetný rozdiel dokazuje, že pokuta porušuje zásadu proporcionality  správneho trestania. Za odporujúce účastník konania považuje, ak úrad na jednom mieste (bod 210 prvostupňového rozhodnutia) uvádza, že skutočný dopad na trh sa berie do úvahy a na druhom mieste (bod 127), že sa neberie.
52.	   Účtovaním poplatku zo strany eD´ system Slovakia, s.r.o. bolo postihnutých spolu 1713 subjektov, z toho 872 koncových odberateľov (fyzických osôb). Pokiaľ sa jedná o veľkoobchodných a maloobchodných predajcov, podľa dostupných informácií, títo účtovaný spracovateľský poplatok nepremietali do ceny pre koncového spotrebiteľa. Priamym spôsobom sa tak zavedenie poplatku dotklo konečného spotrebiteľa iba v 872 prípadoch. Manipulačný poplatok vo výške 1 Eur neprekročil  priemernú výšku poplatkov za dopravu, ktoré za dopravu účtuje väčšina maloobchodov. Koncový dodávateľ  z tohto dôvodu nijako neutrpel.
53.	   Keďže spoločnosť prestala účtovať poplatok ako prvá ešte pred inšpekciou,  táto okolnosť mala byť braná, ako poľahčujúca okolnosť.
54.	   Účastník konania poukazuje na to, že sporný postup účastníkov konania neodstránil konkurenčný boj ani tlak na podnikateľov, nemal za následok výrazné zvýšenie cien, menší výber tovarov a služieb, spomalenie inovácií, nemal za následok, že spotrebitelia platili viac za horšiu kvalitu a ani sa napokon vo svojej forme nemal ako prejaviť v ekonomike ako celku, v dôsledku čoho je sporné, či môže ísť o kartel.
55.	   Pokuta má pre spoločnosť likvidačný charakter. Uloženie pokuty bude viesť k výraznej strate v roku 2014. Logickým dôsledkom uloženia pokuty je obmedzenie úverových liniek od bánk, následne nemožnosť financovania tovaru, čo bude viesť k nemožnosti predaja tovaru, následnému zníženiu obratu a tým aj k zníženiu trhového podielu až po hroziaci odchod spoločnosti zo slovenského trhu.
56.	   Záver úradu v bode 137 rozhodnutia  neuvádza podmienky, ktoré boli alebo neboli splnené, resp. vôbec neuvádza o aké podmienky ide, na účely, aby mohol konštatovať platobnú neschopnosť. Vysvetlenie úradu je nedostatočne odôvodnené a nepreskúmateľné. Neposkytuje žiadne podklady ani posúdenia z hľadiska ekonomického a/alebo účtovného. Spoločnosť predložila úradu svoje reálne ekonomické výsledky, výťahy z účtovníctva a hroziaca platobná neschopnosť bola posúdená aj zamestnancami spoločnosti eD´system Slovakia, s.r.o. z ekonomického oddelenia.
57.	   Spoločnosť k zabezpečeniu prevádzky nevyhnutne potrebuje aktívne zmluvy s dodávateľmi a kredit, limit/limit na nákup na faktúru u týchto dodávateľov. Uložením pokuty by kľúčový dodávatelia s vysokou pravdepodobnosťou pristúpili k zrušeniu limitov (nákupov na faktúru) a požadovali nákup oproti úhrade tovaru vopred, alebo by došlo rovno k ukončeniu zmlúv ako takých. Obe alternatívy by mali na spoločnosť likvidačný charakter. Spoločnosť nevyhnutne potrebuje pre svoje fungovanie široký sortiment renomovaných značiek s ktorým úzko súvisí predajnosť skladových zásob. Tieto sú sami o sebe výrazne horšie predajné, ako s doplnkovým sortimentom a službami. Nejde iba o konkurencieschopnosť voči dodávateľom v SR, ale aj v zahraničí. Konkurenčný tlak  zahraničných spoločností je už dnes pre spoločnosť markantný.
58.	   Spoločnosť vytvára voľné finančné prostriedky iba zo zisku, pričom v poslednom finančnom roku zisk nevytvorila. Podľa predbežných výsledkov vytvorila stratu vo výške 1,7 mil. Eur. Nerozdelené zisky minulých období spoločnosti sú len iluzórne a sú z pohľadu vzájomného krytia aktív a pasív viazané v zásobách. Nerozdelené  zisky minulých období neboli preto doteraz vyplatené, pretože spoločnosť nedisponuje voľnou hotovosťou, aby mohla akékoľvek, a to i minimálne podiely na zisku vyplatiť a naopak potrebuje úvery na financovanie svojej prevádzky.
59.	   Spoločnosť sa v posledných mesiacoch dostáva do omeškania s úhradou záväzkov, ako dôsledok klesajúceho predaja a ziskov a znížených úverových liniek od financujúcich bánk.
60.	   [Zdôvodnenie finančnej situácie.] OT eD´system Slovakia, s.r.o..
61.	   [Zdôvodnenie finančnej situácie.] OT eD´system Slovakia, s.r.o.. Účastník konania zároveň predložil tabuľku s finančnými údajmi, a to predbežný výsledok hospodárskeho roka 2014 k 31.03.2014 a predbežné výsledky za prvé dva mesiace finančného roka 2015, t.j. k 31.05.2014.

ABC Data  s.r.o. 

62.	   Úrad sa nezaoberal špecifikami tohto prípadu, ktoré tu jednoznačne existujú. Účastníci primárne diskutovali o možnosti, ako regulovať neudržateľné správanie odberateľov a neúnosne sa zvyšujúce náklady na vybavovanie parciálnych objednávok zadávaných počas jedného dňa a s nimi súvisiace logistické náklady. Zavedenie administratívneho poplatku za faktúru mohlo byť podľa účastníkov takouto možnosťou. Diskusia o výške poplatku de facto ani neprebehla, zúčastnené spoločnosti jednoducho v tomto smere kopírovali správanie iných podnikateľov na trhu v SR, ktorí bežne uplatňujú poplatky za vystavenie faktúry v sume 1,- Eur (a táto obchodná praktika je v podstate bežná). Výška poplatku teda ani len nebola predmetom diskusie, či primárnym objektom tvrdenej dohody účastníkov konania. Cieľom pri zavádzaní poplatku  bolo výlučne účinné zníženie jej vlastných nákladov a zároveň zvýšenie efektivity predaja  na trhu na území SR.
63.	   Jednotliví súťažitelia na slovenskom trhu IT technológií ponúkajú výrobky s odlišnými cenami pre konečných zákazníkov. Je preto vylúčené, aby v dôsledku zavedenia administratívneho poplatku, kde ABC Data, s.r.o. aplikovala poplatok 1 Eur  za objednávku často niekoľko stoviek kusov tovaru pre jedného  zákazníka za jeden deň, mohla ovplyvniť, resp. ovplyvnila, konečné ceny výrobkov IT technológii. Úrad ani nekonkretizuje o aké tovary sa malo jednať a ako mali byť ich ceny určené.
64.	   Účastník konania poukazuje na bod 221 prvostupňového rozhodnutia v ktorom úrad uvádza, že „predmetom dohody obmedzujúcej súťaž bolo zavedenie administratívneho poplatku a nie priame zvýšenie cien tovarov.“ Úrad teda priznáva, že v  tomto konkrétnom prípade nešlo o dohodu o cenách, na ktorú sa inak, a jej subsumovanie, ako znaku ťažkého kartelu, odvoláva v celom rozhodnutí. Poukazuje tiež na bod 78 prvostupňového rozhodnutia, podľa ktorého dodržiavanie zavedených poplatkov bolo jednotlivými účastníkmi rôzne. Úrad možnosť, že k skutočnej dohode ani nedošlo, vôbec neskúmal. ABC Data, s.r.o. rozhodne nesúhlasí s argumentáciou úradu podľa bodu 216 prvostupňového rozhodnutia. Konanie ABC Data, s.r.o. v žiadnom prípade nebolo dohodou o cenách. 
65.	   Zavedenie administratívneho poplatku za vystavenie faktúry nie je možné automaticky považovať za „určenie ceny tovaru“. Takéto tvrdenie je v podstate úplne vylúčené v situácii, kedy je konkrétna faktúra vystavená na rôzne tovary, ich rôzne množstvá, či počty objednaných kusov, pričom distribútori vždy a za každých okolností zostávajú slobodní v určení cien  týchto tovarov. Podľa štandardnej európskej judikatúry, ťažké kartely sa takmer vždy vyznačujú snahou účastníkov výhodne zvýšiť ceny tovarov.
66.	   Úrad ani Rada úradu neuvádza žiadny dôkaz, ktorým by podložila, či bez akýchkoľvek pochybností preukázala, že ceny tovarov, ktoré distribútori predávali, boli ich konaním „určené“ a ktorých tovarov konkrétne sa toto určenie cien malo týkať. Určenie ceny tovarov  podľa názoru ABC Data, s.r.o. vyžaduje určitú  (priam zásadnú) formu konkrétnosti a nemôže spočívať iba v neurčitej, či dokonca hypotetickej rovine. Úrad  a Rada úradu  mali v praxi preukázať, aké boli „určené“ ceny konkrétnych tovarov a porovnať ich so stavom, aké by boli, keby ku údajnej dohode nebolo došlo.Rada úradu ani úrad nevzali  do úvahy tvrdenia samotných účastníkov, podľa ktorých dokonca došlo k zníženiu cien tovarov.
67.	   Aby bolo možné považovať niektoré konanie za ťažký kartel, je potrebné identifikovať konanie ABC Data, s.r.o.  ako konanie majúce za cieľ  obmedzenie súťaže. Rada úradu  v tomto prípade nijakým spôsobom nepreukázala, že konanie má za cieľ obmedzenie súťaže a  zostala len v rovinách úvah a nepodložených záverov. Účastník konania poukazuje na rozsudok Súdneho dvora z 11.09.2014 sp.zn. 67/13 – P (bod. 53), na základe ktorého je potrebné otázku cieľa dostatočne identifikovať. Poukazuje na rozsudok Súdneho dvora aj v tom, že v súdom posudzovanom prípade tento uviedol, že mala byť uskutočnená analýza  tak aby mohlo byť určité konanie  (v tomto prípade komunikácia účastníkov konania) považovaná za také obmedzenie hospodárskej súťaže, aby mohlo byť kvalifikované z hľadiska cieľa, ktorý chcela dohoda dosiahnuť. Súd v danom rozsudku uviedol, že „....na druhej strane (Všeobecný súd) nijako neodôvodnil, v rozpore s požiadavkami vyplývajúcimi z judikatúry pripomenutej v bodoch 49 a 50 tohto rozsudku, v čom má toto obmedzenie hospodárskej súťaže dostatočný stupeň škodlivosti na to, aby mohlo byť kvalifikované ako obmedzenie „ z hľadiska cieľa“  v zmysle tohto ustanovenia, keďže napadnutý rozsudok v tomto ohľade neobsahuje nijakú analýzu.“
68.	   Rada úradu  žiadnym spôsobom nepreukázala, že komunikácia účastníkov mala za cieľ odstrániť risk zvýšenej konkurencie a teda de facto Rada úradu  neuniesla dôkazné bremeno.
69.	   Účastník konania poukazuje na odporúčanie OECD č. C(98)35 z 25. marca 1998, ktoré podáva definíciu ťažkého kartelu. Účastník konania tvrdí, že nedošlo k ťažkému kartelu, keďže cieľom nebolo poškodiť spotrebiteľov. Diskusia bola, ale nedošlo k zosúladenému postupu. Išlo o komunikáciu o ďalšom postupe a teda sledovali legitímny cieľ. Účelom bolo zníženie už hraničných nákladov. Na trhu sú problémy a víťazia reťazce. Dosť sa kupuje aj zo zahraničia a marže sú nízke. 
70.	   Vzhľadom na situáciu na slovenskom trhu IT technológií teda išlo o prirodzené a oprávnené obchodné rozhodnutie ABC Data, s.r.o. za účelom zachovania nákladov v rozumnej hladine a bez toho, aby konečný zákazník takýto zásah aj pocítil. Navyše, ak ABC Data, s.r.o. zaviedla poplatok, ktorý sám o sebe bol odlišný od poplatkov ostatných súťažiteľov (ABC Data, s.r.o. uplatňovala poplatok 1 Eur za deň bez ohľadu na počet objednávok), jej správanie bolo i tým dostatočne súťažné v porovnaní s inými entitami na slovenskom trhu IT technológii.
71.	   Úrad mal aplikovať § 38 ods. 9 zákona s dôrazom na to, že mal pri posudzovaní závažnosti brať do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť  relevantného trhu. Spoločnosť ABC Data, s.r.o. poukazuje na rozsudok NS SR č. 3 S9/2008, z ktorého vyplýva povinnosť úradu vždy aplikovať a  vysporiadať sa s ustanovením § 38 ods. 9 zákona.
72.	   Sankcia je nesprávna, nerešpektujúca princípy materiálneho právneho štátu a nevychádzajúca z objektívneho posúdenia tých skutočností, ktoré sú pre jej určenie relevantné.
73.	   Účastník konania poukazuje na  potrebu individualizácie sankcie. Keďže úrad nesprávne posúdil konanie ABC Data, s.r.o. ako ťažký kartel  nemohol relevantne určiť  a  individualizovať ani sankciu. 
74.	   Úrad nezdôvodnil primeranosť sankcie. Úrad iba odkazuje na vzorec výpočtu pokuty uvedený v Metodickom pokyne avšak odôvodnenie rozhodnutia absentuje.
75.	   Stanovená výška pokuty  nemôže s ohľadom na všetky okolnosti prípadu a špecifiká trhu IT technológií, kde dosahovaný obrat je síce významný, avšak marže účastníkov sú minimálne, plniť preventívny a výchovný charakter .  
76.	   Vzhľadom na zmätočné vyjadrenia úradu v bodoch 181, 182 a 184 v prvostupňovom rozhodnutí nemožno ustáliť, či úrad pri určovaní výšky pokuty bral alebo nebral do úvahy aj špecifiká na trhu distribúcie.
77.	   Úrad ignoruje a selektívne, podľa svojej potreby, uplatňuje vlastný Metodický pokyn. Dĺžka porušovania zákona trvala evidentne menej ako 6 mesiacov. Úrad mal teda výšku pokuty zodpovedajúco upraviť.
78.	   Úrad určil, že porušovanie zákona zo strany ABC Data, s.r.o. trvalo 42 dní. ABC Data, s.r.o. uvádza, že úrad túto dĺžku neurčil správne. Poplatok, ktorý mal byť predmetom dohody nikdy do praxe nezaviedla, resp. zaviedla celkom iný poplatok (nie za faktúru, ale za objednávku 1x za deň). Dohodu v praxi de facto neaplikovala a jej správanie bolo minimálne odo dňa zavedenia poplatku za objednávku dostatočne súťažné v porovnaní s inými podnikateľmi na slovenskom trhu IT technológií. Úrad túto obranu nevzal do úvahy s odôvodnením, že v danom prípade sa jedná len o odklon  od obsahu samotnej dohody. Úrad mal vyhodnocovať, ako dlho skutočne trvala dohoda o účtovaní poplatku za faktúru na strane každého jedného účastníka.
79.	   Konštatovanie úradu v bode 222 prvostupňového rozhodnutia, že „na dĺžku porušovania mohla mať vplyv aj skutočnosť, že úrad uskutočnil inšpekcie a následne začal konanie v krátkom časovom odstupe od uzatvorenia a realizácie dohody obmedzujúcej súťaž a trvanie dohody bez zásahu mohlo byť dlhšie“ je nepodloženou špekuláciou a nemá oporu ani v reáliách  daného prípadu. Z faktických okolností je nesporné a evidentné, že dohoda bola od začiatku  nestabilná a účtovanie poplatku neprinieslo žiaden efekt.
80.	   Úrad nesprávne určil relevantný trh. Rada úradu  sa nesprávne stotožnila so závermi úradu  v otázke zahraničných predajov a tým v konečnom dôsledku nesprávne určila geografický relevantný trh. Poukazuje pritom na metodické usmernenia úradu ako aj Európskej komisie (ďalej ako „Komisia“). Zdôrazňuje to, že východiskom pri určovaní pokuty je obrat (bez daní)  dosiahnutý podnikateľom z predaja tovarov  a služieb, ktorých sa narušenie  alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka, a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu. 
81.	   ABC Data, s.r.o., ako aj iní  distribútori IT technológii, distribuujú tovar prostredníctvom svojich externých  dodávateľov – kuriérskych spoločností. Náklady na dodávku  tovarov plne znáša voči svojim zákazníkom ABC Data, s.r.o.. Zavedenie poplatku sa teda netýkalo a nemohlo týkať tovaru IT technológii, ktoré inak ABC Data, s.r.o. svojim konečným zákazníkom dodáva. Dodávky tohto tovaru a teda náklady s tým spojené nemôžu byť považované za cenu tovaru. V celom procese išlo o zníženie nákladov za kuriérske služby/doručenie, ktorý je samostatným trhom služieb. Nejde teda o trh tovarov a teda manipulačný poplatok nemôže byť bez ďalšieho v žiadnom prípade považovaný za súčasť tovarového trhu. 
82.	   V ústnom vyjadrení účastník konania uviedol, že trh je veľmi senzitívny na akékoľvek výkyvy. Na ústnom vyjadrení poukázali tiež na to, že o poplatku informovali svojich zákazníkov a tými sú aj distribútori. Cieľom bola snaha zredukovať nákladové položky. Všetci pritom nezaviedli poplatok rovnako. Niekto ho zaviedol ku každej objednávke iný na niekoľko objednávok. Reagovanie na kroky konkurencie je pritom v tomto sektore o minútach a nie dňoch. Za jednu hodinu vie konkurencia reagovať tak aby neprišla o zákazníkov. S účastníkmi konania sa stretávajú na konferenciách a informujú  iného konkurenta ako zákazníka a ten do krátkej doby reaguje na ich správanie, čo je úplne bežné. U zákazníka sa zmena nijak neprejavila. Na druhej strane poukázal účastník konania na to, že pri ich podnikaní sa napr. aj malá zmena v kurze prejaví v miliónových stratách.
83.	   ABC Data, s.r.o.  nesúhlasí  aby do relevantného obratu, z ktorého jej má byť vypočítaná pokuta, boli zahrnuté obraty vygenerované z predajov v zahraničí, t.j. mimo území Slovenskej  republiky, konkrétne [číselný údaj] % OT ABC Data, s.r.o. z obratu za rok 2013                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           Uvedené je v rozpore so zdôvodnením v bode 145 prvostupňového rozhodnutia. Zahrnutie predajov do zahraničia nie je ničím podložené a bezprecedentne zvyšuje na úkor ABC Data, s.r.o. výšku pokuty, ktorú aj tak ABC Data, s.r.o. považuje za likvidačnú.
84.	   Poplatok nemal žiaden relevantný dopad na trh a nemal negatívne dôsledky na hospodárenie a ani ekonomické výsledky odberateľov a ani neovplyvnil ich ekonomické správanie. Poplatok sekundárne ovplyvnil ekonomické správanie konečných spotrebiteľov z dôvodu, že kvôli zvýšeným poplatkom voči odberateľom by koneční spotrebitelia vyhľadávali a nakupovali tovar od iných súťažiteľov. V tomto prípade išlo iba o potenciálny dopad.
85.	  Účastník konania tiež  uvádza, že Rada úradu   mala s prihliadnutím na prednosť komunitárnej úpravy  a zásadu čo najväčšej spravodlivosti, ktorú je povinná aplikovať v správnom trestaní , výšku pokuty zodpovedajúco upraviť.  

SWS Distribution, a.s.

86.	   V konaní bolo preukázané, že spoločnosť SWS Distribution, a.s. ako jediná z účastníkov konania nikdy manipulačný poplatok nezaviedla a tento nikdy neúčtovala. V konaní úrad nepredložil žiaden dôkaz  o účasti SWS Distribution, a.s. na takejto dohode a jeho tvrdenia sú postavené len na domnienkach nesprávne odvodených z nepriamych dôkazov.
87.	   Pokiaľ sa úrad stotožnil s argumentáciou SWS Distribution, a.s., že medzi pobytom člena dozornej rady na Srí Lanke a účasťou SWS Distribution, a.s. na dohode absentuje príčinná súvislosť je potom v rozpore so základnými princípmi logiky, aby bol začiatok účasti SWS Distribution, a.s.  viazaný na email, obsahom ktorého  je odkaz na tento pobyt, navyše adresovaný osobe, ktorá sa pobytu ani nezúčastnila. Naopak, skutočnosť, že dňa 14.02.2013 SWS Distribution, a.s. určite nebola účastníkom žiadnej dohody je zrejmé z mailu konateľa ABC Data, s.r.o. z rovnakého dňa, v ktorom uvádza : „potrebujem názor od AT, SWS a Asbis“. Z predložených dôkazov je zrejmé, že žiaden z účastníkov konania nevedel, či je SWS Distribution, a.s. súčasťou dohody o zavedení poplatku. V rozsiahlej emailovej komunikácii medzi účastníkmi konania sa nenachádza email, ktorého odosielateľom by bola SWS Distribution, a.s., a z ktorého by mohol byť odvodený súhlasný prejav vôle spoločnosti SWS so zavedením manipulačného poplatku. Z predložených dôkazov je zrejmé, že SWS Distribution, a.s. začala interne komunikovať ohľadom zavedenia manipulačného poplatku až na základe emailu od spoločnosti Asbis SK zo dňa 05.03.2013, v ktorý deň mala Asbis SK poplatok po prvý krát účtovať. Ani po tomto dátume však SWS Distribution, a.s. nekomunikovala ohľadom zavedenia poplatku s predstaviteľmi konkurenčných spoločností a jednala výlučne samostatne.
88.	   O tom, že spoločnosť SWS Distribution, a.s. poplatok nezavedie bolo rozhodnuté nezávisle od vonkajších faktorov na porade členov predstavenstva a dozornej rady SWS Distribution, a.s. dňa 12.3.2013. Úrad nepovažoval námietky za opodstatnené z dôvodu, že komunikácia ohľadom zavedenia poplatku adresovaná členovi predstavenstva SWS Distribution, a.s. časovo predchádza internej komunikácii v rámci SWS Distribution, a.s.. Úrad však žiadnym spôsobom nepreukázal, že členovi predstavenstva, ktorému boli emaily adresované sa tieto aj dostali do dispozície a že bol s ich obsahom oboznámený. Naopak, je zrejmé, že na ich obsah nereagoval, a to ako navonok voči ostaným účastníkom konania, tak ani smerom dovnútra spoločnosti. Je preto neprípustné, aby bola účasť SWS Distribution, a.s. založená len na existencii týchto emailov, ktoré nie sú v žiadnej príčinnej súvislosti s prípravou podkladov pre účtovanie poplatku, ktorá bola iniciovaná zamestnancami SWS Distribution a.s. po tom, čo sa dozvedeli o zavedení poplatku konkurenciou, na základe informačného emailu od spoločnosti Asbis SK. Zároveň je nezanedbateľné, že táto iniciatíva bola ukončená bezodkladne, pri najbližšom stretnutí členov predstavenstva, ktoré je jediným orgánom SWS Distribution, a.s., ktorý by mohol o zavedení poplatku rozhodnúť. Návrh oznámenia  pripravili iniciatívne zamestnanci, bez pokynu nadriadenej osoby. Z vyjadrení všetkých účastníkov konania vyplýva, že v oblasti, v ktorej podnikajú, je potrebné reagovať na správanie konkurencie bez zbytočného odkladu. Ako je z internej emailovej komunikácie medzi zamestnancami SWS Distribution, a.s. zrejmé, podklady k zvedeniu manipulačného poplatku pripravili a tieto vedeniu spoločnosti predložili zamestnanci na úseku obchodu, ktorých náplňou práce je najmä sledovanie cien a správania konkurencie. Žiaden z predstaviteľov SWS Distribution, a.s. s ostatnými účastníkmi ohľadom zavedenia poplatku nekomunikoval, ako ani nedal pokyn žiadnemu zo zamestnancov na prípravu oznámenia o zavedení poplatku. Návrh oznámenia o účtovaní poplatku bol vyhotovený až po 05.03.2013, t.j. po tom čom zamestnanci SWS Distribution a.s. obdržali informačný email od konkurencie (Asbis SK), že táto spoločnosť zavádza manipulačný poplatok. Email bol zaslaný všetkým obchodným partnerom, ktorých mal odosielateľ správy vo svojom adresári. Z doručenia tohto mailu nie je možné vyvodiť účasť SWS Distribution, a.s. na dohode, nakoľko potom by účastníkmi takejto dohody museli byť všetky osoby, ktorým bol email adresovaný.
89.	   Prvotná informácia o pláne zaviesť administratívny poplatok vo vzťahu k SWS Distribution, a.s. pochádza z emailu zo dňa 15.02.2013 adresovaného od konateľa spoločnosti ABC Data, s.r.o. Ing. [meno]. DI SWS Distribution, a.s.. Ak by správanie SWS Distribution, a.s. malo byť vyhodnotené ako účasť na dohode, musela by existovať  priama príčinná súvislosť medzi emailom adresovaným Ing. [meno] DI SWS Distribution, a.s. a prípravou oznámenia o zavedení poplatku. Táto však v konaní nebola preukázaná. 
90.	   Z následnej  emailovej komunikácie (email z 25.02.2013 od konateľa e´D system) je zrejmé, že informáciu o dohode mala mať aj spoločnosť WESTech spol. s r.o. V spoločnosti WESTech spol. s r.o. bola úradom vykonaná inšpekcia, no nakoľko neboli nájdené žiadne dôkazy, ktoré by preukázali jej účasť na dohode, úrad   konanie voči spoločnosti  WESTech  spol.  s r.o. zastavil. Správanie SWS Distribution, a.s. a  WESTech  spol. s r.o. je identické v tom, že žiadna zo spoločností nekomunikovala s ostatnými účastníkmi konania ohľadom zavedenia poplatku, žiadna zo spoločností poplatok nezaviedla a zároveň zo spoločností neinformovala ostatných účastníkov konania o tom, že k dohode nepristupuje. Jediným rozdielom v správaní oboch spoločností je, že SWS Distribution, a.s. mala pripravený návrh oznámenia o účtovaní  manipulačného poplatku. Napriek rovnakému správaniu spoločností, úrad konanie voči WESTech  spol. s r.o. zastavil, zatiaľ čo SWS Distribution, a.s. uložil pokutu vo výške 142.823 Eur.“
91.	   Je absurdné, aby účasť SWS Distribution, a.s. na dohode bola odvodená od jej  nečinnosti alebo dokonca len zo skutočnosti, že sa výslovne  od dohody nedištancovala. Takáto interpretácia správania sa SWS Distribution, a.s. je v rozpore so všeobecným pravidlom správania sa v civilných  vzťahoch ustanoveným v § 44 ods. 1 druhá veta zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník „mlčanie alebo nečinnosť samy o sebe neznamenajú prijatie návrhu....“ Je zrejmé, že vzhľadom na personálnu úroveň komunikácie by tak výslovné vyhlásenie o účasti, resp. neúčasti, SWS Distribution,  a.s. na dohode mala urobiť osoba v takom postavení, ktorou je v spoločnosti  predsedníčka  predstavenstva, resp. iná osoba, na základe jej pokynu. Nakoľko predsedníčka  predstavenstva v relevantnom čase o dohode nemala žiadnu vedomosť, ako ani nemala vedomosť o tom, že spoločnosť je konkurenciou vnímaná ako účastník dohody, neexistoval žiaden dôvod, pre ktorý by takéto vyhlásenie mala učiniť. Navyše takúto povinnosť účastníkovi neukladá ani ZOHS alebo iný právny predpis. Vyžadovanie takéhoto postupu je preto v rozpore s čl. II ods. 3 zákona č. 460/1992 Zb. Ústava Slovenskej republiky : Každý môže konať, čo nie je zákonom zakázané, a nikoho nemožno nútiť, aby konal niečo, čo zákon neukladá.
92.	   Spoločnosť nikdy praktiku, ktorá bola vyhodnotená ako protisúťažná neimplementovala, tzn. poplatok neúčtovala, a uvedeným konaním nezískala žiaden majetkový prospech. Rozhodla o tom, že poplatok nebude účtovať bez ohľadu na vonkajšie faktory a ešte pred intervenciou úradu. Svojím konaním neobmedzila ani nemala za cieľ obmedziť hospodársku súťaž. Svojim konaním nepoškodila tretie osoby a jej konanie nemalo žiaden dopad na trh. Nezískala a ani nemala za cieľ získať žiadny prospech ani tým, že administratívny poplatok nezavedie.
93.	   Spoločnosť sa nikdy predtým nedopustila žiadneho správneho deliktu vo veci hospodárskej súťaže  a efektívne spolupracovala s úradom. Ak by napriek tomu úrad považoval konanie spoločnosti za v rozpore so zákonom mal byť koeficient závažnosti konania v zmysle Metodického pokynu o postupe  pri určovaní pokút znížený vo vzťahu k spoločnosti na úroveň minimálneho.
94.	   Úrad vo vzťahu k spoločnosti nesprávne určil dĺžku hypotetického trvania porušenia zákona, ktorého začiatok datuje dňom 14.02.2013 a za deň skončenia považuje deň 18.03.2013. Z predložených dôkazov a uvádzaných skutočností vyplýva, že dĺžka porušenia  môže byť datovaná najskôr dňom 05.03. 2013, t.j. momentom doručenia emailu od Asbis SK, spol. s.r.o, kedy sa preukázateľne spoločnosť SWS Distribution, a.s. dozvedela o tom, že konkurenčná spoločnosť zaviedla manipulačný poplatok. Za deň skončenia porušenia zákona je potrebné považovať deň 12.03.2013, v ktorý deň sa na osobnom stretnutí členov štatutárneho orgánu a dozornej rady rozhodlo o tom, že tento poplatok nebude zavedený, čomu zodpovedá aj samotný fakt, že napriek tomu, že určité podklady boli pripravené k jeho zavedeniu nedošlo. Účastník konania má za to, že dĺžka trvania tvrdeného porušenia  zákona má vplyv na výšku uloženej pokuty.
95.	   Konanie spoločnosti spočívajúce v príprave na zavedenie účtovania administratívneho poplatku po tom, čo jeho účtovanie zaviedla konkurencia nie je možné považovať za porušovanie súťažných pravidiel, keď z ust. § 4 ods. 2 písm. b) zákona vyplýva, že za dohodu sa nepovažuje taký prejav vôle, ktorý možno označiť ako prirodzené nasledovanie podnikateľa.
96.	   [Zdôvodnenie finačnej situácie.] OT SWS Distribution, a.s. 
97.	   [Zdôvodnenie finančnej situácie.] OT SWS Distribution, a.s..
98.	   SWS Distribution a.s. žiadala voči nej konanie zastaviť, pretože sa v konaní nepreukázalo, že  porušila ustanovenia zákona.

ASBIS SK spol.  s r.o.

99.	    Spoločnosť v rámci komunikácie nemala postavenie vodcu alebo iniciátora a ku konaniu, ktoré si úrad vyhodnotil ako konanie napĺňajúce definíciu dohody obmedzujúcej súťaž, sa spoločnosť uchýlila z dôvodu tlaku ostatných spoločností, ktoré pôsobili na relevantnom trhu.
100.	Účastník konania poukazuje na otázku, či je vôbec možné hovoriť o uzavretí akejsi dohody medzi inkriminovanými subjektmi.  Nejde o určité konanie, ktoré mohlo byť chápané ako dohodovacie, no o uzavretie dohody z právneho hľadiska. V konaní sa vyskytlo hneď niekoľko „verzií“ akejsi dohody, čo odôvodňuje pochybnosť o tom, v ktorej verzii nakoniec bola uzatvorená, resp. či vôbec bola uzatvorená. Podľa § 37 ods. 1 Občianskeho zákonníka právny úkon sa musí urobiť slobodne a vážne, určite a zrozumiteľne; inak je neplatný. Spoločnosť Asbis SK spol. s r.o. má za to, že  dohoda, ktorá je subjektom kladená za vinu nebola urobená určite, t.j. právne nevznikla. Neurčitosť sa týka prejavu vôle konať navonok, t.j. prejavovať vôľu subjektu konať vo  vzťahu k tretím osobám.
101.	Nakoľko spoločnosť si je vedomá, že je vecou nositeľov práv, aby svoje práva bránili a starali sa o ne, lebo ich podcenením, či zanedbaním môžu o ne prísť, komunikovala spoločnosť o snahe zaviesť manipulačný poplatok aj s inými subjektmi, no bez akéhokoľvek úmyslu tieto subjekty ovplyvňovať pri ich rozhodovacej činnosti, resp. bez akéhokoľvek úmyslu a snahy akýmkoľvek spôsobom skoordinovať konanie takýchto subjektov. Zo strany spoločnosti Asbis SK spol. s r. o. išlo výlučne len o získanie informácií slúžiacich k vytvoreniu marketingových a ekonomických stratégií spoločnosti s cieľom minimalizovať riziká činnosti odberateľských subjektov na spoločnosť, nakoľko tieto riziká neboli len ekonomického charakteru, ale  mali v určitých fázach až deštrukčný vplyv na chod samotnej spoločnosti, najmä jej administratívy.
102.	Skutočnosť, že spoločnosť nespochybnila zákonnosť konania úradu v súvislosti s realizovanou inšpekciou a výslovne nepoukazovala na nezákonné konanie úradu, nemôže byť vnímané na ťarchu spoločnosti. Uvedený postup spoločnosti by mal byť vnímaný ako poľahčujúca okolnosť. Postoj spoločnosti svedčí tiež o tom, že nemala vedomosť o tom, že by jej konanie mohlo byť vnímané ako konanie porušujúce ustanovenia zákona.
103.	Dĺžka porušení  zákona v tomto prípade nebola zohľadnená tak, ako to vyžaduje v súčasnosti platné a účinné znenie zákona. Zo znenia zákona výslovne vyplýva, že pri určovaní  výšky pokuty má byť zohľadnená skutočná dĺžka porušenia zákona. Ak teda porušenie zákona trvalo 2 mesiace, úrad bol povinný zohľadniť skutočnú dobu trvania porušenia zákona. Spoločnosť poplatok za objednávku svojim klientom fakturovala v období od 05.03.2013 do 15.04.2014, a teda k porušeniu zákona došlo ešte v kratšom trvaní ako to uvádza úrad.
104.	Výška sankcie je tak vysoká, že je priamo likvidačná a nezvládnuteľná a tým pádom neprispieva k ochrane hospodárskej súťaže a k vytváraniu podmienok na jej ďalší rozvoj, ale práve naopak hospodársku súťaž deformuje, priamo zvýhodňuje subjekty zúčastňujúce sa na nej, odstraňuje nepriamo konkurenciu na trhu a prispieva k znevýhodneniu spotrebiteľa, zabráneniu rastu  jeho prospechu  a podľa nášho názoru  vedie priamo k zvýhodňovaniu konkrétnych subjektov.
105.	Paušalizovanie výšky jej určenia je nejasné, riadne neodôvodniteľné a skresľujúce, neberúc do úvahy také kritéria ako je prínos, ktorý malo akési protiprávne konanie spoločnosti doniesť. Paušalizovanie určenia výšky prípadnej sankcie, bez jej bližšieho zdôvodnenia neobstojí, nakoľko  neodzrkadľuje mieru účasti jednotlivých subjektov na akomsi protiprávnom konaní týchto subjektov. Práve naopak úspešnosť podnikateľského subjektu, resp. veľkosť takéhoto subjektu, ako rozhodujúce kritérium na určenie výšky sankcie, nieže nie je v súlade so zákonmi SR, ale práve naopak prieči sa zákonom, zvýhodňuje jeden subjekt na úkor druhého, porušuje rovnosť zbraní a v poslednom navodzuje situáciu, kedy priamo odstraňuje konkurenčné prostredie a vytvára priestor pre deformáciu hospodárskej súťaže, t.j. je v príkrom rozpore s cieľom a hlavnou úlohou zákona.
106.	Úrad sa nevysporiadal s otázkou krátkeho časového úseku, počas ktorého bol administratívny poplatok účinný ako aj samotného ekonomického prínosu pre spoločnosť. K samotnej výške ekonomického prospechu považoval úrad za dostačujúce  len veľmi strohé tabuľkové vyjadrenie takéhoto ekonomického prínosu, bez akéhokoľvek zdôvodnenia, či išlo o poľahčujúcu okolnosť, či vôbec úrad takúto skutočnosť bral do úvahy a ako.
107.	Výška pokuty nekorešponduje a neodráža dobu trvania protiprávneho stavu ani výnos – „zisk“ z takejto činnosti. Výška udelenej pokuty 2.062.857 Eur- „zisk“ – 5.000 Eur, výška udelenej pokuty je o 41257,14% vyššia ako deklarovaný výnos.
108.	Udelená výška pokuty je likvidačná, neadekvátna, protizákonná a tak nemôže požívať právnu ochranu. Obrat spoločnosti, na ktorý sa úrad odvoláva a v závislosti od výšky ktorého bolo rozhodnuté o výške pokuty, pozostáva v prevažnej miere z tržieb získaných v súvislosti s podnikateľskou činnosťou spoločnosti s tým, že výnos spoločnosti predstavuje približne len 2,5 % z obratu spoločnosti. V prípade potvrdenia rozhodnutia o pokute spoločnosť nebude spôsobilá zabezpečiť úhradu pokuty z vlastných zdrojov a zároveň nemožno predpokladať zabezpečenie prefinancovania uloženej  pokuty na základe peňažných prostriedkov získaných od tretích osôb, práve vzhľadom na charakter povinnosti na plnenie v uvedenom prípade. Neprimerane vysoká pokuta pravdepodobne znemožní pokračovať spoločnosti v podnikateľskej činnosti.
109.	Prihliadajúc na charakter Metodického pokynu nemožno závery úradu považovať za správne, keďže znenie Metodického pokynu nie je záväzné a určujúce. V tejto súvislosti poukazuje účastník konania  na judikatúru súdov. Pokiaľ  úrad v ním vydanom Metodickom pokyne predpokladá, že obdobie kratšie ako 6 mesiacov sa berie len ako obdobie ½ roka, nie je zrejmé, prečo je pri ukladaní pokút za porušenie zákona v trvaní kratšom ako 1 rok volený diskriminačný prístup a z akého dôvodu úrad postupuje odlišne pri porušení zákona v trvaní kratšom ako 1 rok, ako v prípade ak porušenie zákona trvalo dlhšie ako 1 rok. Z uvedeného vyplýva svojvoľnosť  úradu a snaha o ukladanie neprimerane vysokých pokút aj v prípade, ak porušenie zákona trvalo krátko alebo bolo zanedbateľné. Úrad svojim postupom porušil  čl. 2 ods. 2 Ústavy SR, ktorý stanovuje povinnosť štátnych orgánov konať v súlade s Ústavou a zákonmi platnými na území SR a zásada premietnutá v čl. 2 ods. 2 Ústavy SR má zabezpečiť subjektom práva možnosť predvídať konanie štátnych orgánov, t.j. v tomto prípade uloženie pokuty vzhľadom na reálnu dĺžku trvania porušenia  zákona ako to vyplýva z explicitného znenia zákona, ktoré je pre subjekty práva záväzné.
110.	Tvrdenie úradu spočívajúce v tom, že bez zásahu úradu mohlo byť trvanie porušenia zákona dlhšie, nemá oporu vo vykonanom dokazovaní a dochádza tak k tendenčnému poškodzovaniu postavenia spoločnosti, prejudikovaniu konania spoločnosti do budúcna, a teda k zjavnému neobjektívnemu postupu v súvislosti s určením výšky uloženej pokuty, keďže nie je prípustné, aby bolo rozhodnutie správneho orgánu založené na domnienkach a záveroch, ktoré nemajú oporu vo vykonanom dokazovaní a v platnom právnom poriadku.
111.	V zmysle Metodického pokynu, ktorý úrad považuje za záväzný, by mal úrad základnú pokutu znížiť, ak podnikateľ ukončil porušovanie súťažných pravidiel po intervencii orgánu. Úrad pristúpil k aplikácii len tých ustanovení Metodického pokynu, ktorých aplikácia má za následok určenie výšky pokuty v neprospech spoločnosti.
112.	Ako vyplýva zo samotných záverov konštatovaných úradom, majetkový  prospech získaný spoločnosťou v dôsledku konania v rozpore so zákonom  predstavuje sumu len vo výške 5000 Eur. Z uvedeného je zrejmý značný nepomer medzi majetkovým prospechom a uloženou výškou pokuty (2 062 857 Eur).
113.	Úrad nemôže brať na ťarchu spoločnosti skutočnosť, že táto nepoukázala na nezákonnosť postupu úradu v súvislosti s vykonávanou inšpekciou a teda, že spoločnosť konkludentne súhlasí s tým, že sa dopustila porušenia.
114.	Aj uloženie pokuty v nižšej miere by splnilo funkcie, ktoré majú byť v súvislosti s uložením pokuty naplnené.
115.	Úrad porušil § 3 ods. 5 Správneho poriadku, podľa ktorého správne orgány dbajú o to, aby v rozhodovaní o skutkovo zhodných alebo podobných prípadoch nevznikali neodôvodnené rozdiely. Majetkový  prospech jednotlivých účastníkov konania bol takmer rovnaký, avšak výška uložených pokút sa diametrálne líši.
116.	Spoločnosť Asbis SK spol. s r. o. sa necíti vinná z porušenia zákona, ktorý je jej kladený za vinu a je toho názoru, že ani samotné konanie bez akýchkoľvek pochybností nepreukázalo úmyselné konanie spoločnosti s cieľom deformácie hospodárskej súťaže.
117.	Napadnuté rozhodnutie trpí i podstatným formálno-procesným nedostatkom, pretože ho úrad náležite neodôvodnil ako to vyžaduje zákon. V odôvodnení úrad len konštatuje, že skutkový stav bol zistený z listinných podkladov, ktoré ani všeobecne nevymenoval, nijako bližšie, čo do obsahu, dôkazy nekonkretizoval, teda čo z týchto dôkazov vyplynulo, ani ich nijako nevyhodnotil, aby bolo zrejmé, na akom dôkaznom podklade došiel k záveru, ktorý prezentuje a z toho dôvodu predložený dokument je silne arbitrárny a nepreskúmateľný.

Odôvodnenie Rady úradu

118.	V záujme väčšej prehľadnosti a ucelenosti textu odôvodnenia ako aj s ohľadom na rovnaký alebo obdobný obsah väčšiny  námietok sa Rada úradu v ďalšom texte  nevyjadruje zvlášť k námietkam jednotlivých účastníkov konania ale na tieto súhrnne odpovedá v rámci jednotlivých častí. Na jednotlivé námietky, resp. vyjadrenia  konkrétneho účastníka konania Rada úradu poukazuje vtedy, ak ide o špecifickú námietku neopakujúcu sa u iných účastníkov, resp. ak ide poukázanie na jednu z viacerých opakujúcich sa námietok, príp. vyjadrení, prípadne ak Rada úradu chce niečo prostredníctvom daného vyjadrenia konkrétneho účastníka konania  zdôrazniť. 
                                                                                                                                                                                                                                                                                    
Aplikácia právnych predpisov 

119.	Pri aplikovaní procesných ustanovení sa úrad riadil časom začatia správneho konania. Konanie bolo začaté  dňa 20.05.2013, t.j. postupoval podľa zákona č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení účinnom do 30. júna 2014. Od 1. júla 2014  nadobudla účinnosť novela zákonom  č. 151/2014 Z.z.. Podľa § 44d ods. 3  tejto novely konania začaté a neukončené do 30. júna 2014 sa dokončia podľa ustanovení zákona účinných od 1. júla 2014. Rada úradu preto aplikuje procesné ustanovenia účinné od 1. júla 2014.
120.	V čase uzatvorenia a aplikovania dohody v praxi bol účinný zákon č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení účinnom do 30. júna 2014. Úrad preto hmotnoprávne postupoval  podľa  zákona v znení účinnom do 30. júna 2014.
121.	Úrad pri ukladaní pokuty aplikoval zákon v znení účinnom do 30. júna 2014. Podľa prechodných ustanovení k novele č. 151/2014 Z.z.  § 44d ods. 2 na ukladanie pokút za porušenie ustanovení predpisov účinných do 30. júna 2014 sa použijú ustanovenia zákona účinné od 1. júla 2014, ak sú pre podnikateľa priaznivejšie. V tomto prípade nová úprava nie je pre pokutovaných podnikateľov priaznivejšia. 
122.	Vzhľadom na vyššie uvedené, t.j. že novela účinná od 1. júla 2014 nepriniesla zmeny relevantné pre posúdenie tohto prípadu, nie je potrebné v ďalšom texte rozlišovať medzi znením zákona účinným do 30.6.2014 a znením účinným po 1.07. 2014.  Rada úradu preto v ďalšom texte používa jednotnú skratku „zákon“.

Popis priebehu konania

123.	Na základe doručeného podnetu o zavedení manipulačného poplatku vo výške 1 Eur niekoľkými disitribútormi informačných technológii a  doplnkového sortimentu v priebehu jedného týždňa, začal úrad prešetrovanie správania spoločností Asbis SK spol. s r.o., eD´ system Slovakia, s.r.o., ABC  Data, s.r.o. a AT Computer, s.r.o.. V priestoroch týchto podnikateľov úrad vykonal inšpekcie podľa § 22 ods. 3 zákona. Na základe informácii z týchto inšpekcií úrad následne vykonal inšpekciu aj v priestoroch podnikateľov SWS Distribution, a.s. a  WESTech, spol. s r.o..
124.	Spoločnosť AT Computer, s.r.o. následne podala voči uskutočnenej inšpekcii v jej priestoroch žalobu na ochranu pred nezákonným zásahom orgánu verejnej správy, na základe ktorej Najvyšší súd Slovenskej republiky vydal dňa 17.10. 2013 rozsudok č. 4Sžz/1/2013, ktorým zakázal úradu použiť v konaní časť, počas inšpekcie získaných informácií, ktoré boli podľa Najvyššieho súdu Slovenskej republiky získané v rozpore so zákonom.
125.	Na základe dôkazov získaných počas inšpekcií  začal úrad dňa 20.05. 2013  konanie č.  0010/OKT/2013 voči spoločnostiam Asbis SK spol. s r.o., eD´ system Slovakia, s.r.o., ABC  Data, s.r.o., AT Computer, s.r.o. a SWS Distribution, a.s. vo veci možnej dohody obmedzujúcej súťaž a zosúladeného postupu podľa § 4 ods. 1 a ods. 2 písm. a) a b) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej  rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.
126.	Úrad viedol počas konania aj rokovanie o urovnaní s účastníkom konania eD´system Slovakia, s.r.o., s účastníkom konania ABC Data, s.r.o. a s účastníkom konania AT Computer, s.r.o. Všetky rokovania boli ukončené bez urovnania.

Dokazovanie

127.	V prípade, že úrad obviní podnikateľa z porušenia zákona, je na úrade dôkazné bremeno, aby svoje tvrdenie preukázal. Správny orgán je povinný  zistiť presne a úplne skutočný stav veci a za tým účelom si obstarať potrebné podklady pre rozhodnutie. Pritom nie je viazaný len návrhmi účastníkov konania (§ 32 Správneho poriadku). V správnom práve je požadovaný určitý dôkazný štandard, ktorý musí správny orgán rešpektovať, a to preukázať  vec nad všetku rozumnú pochybnosť. 
128.	Na druhej strane je aj účastník konania povinný na podporu svojich tvrdení navrhnúť dôkazy, ktoré sú mu známe (§ 34 ods. 3 Správneho poriadku). Správny orgán hodnotí dôkazy podľa svojej úvahy, a to každý dôkaz jednotlivo a všetky dôkazy v ich vzájomnej súvislosti.
129.	V súťažných prípadoch je často krát existencia protisúťažného správania 
vo forme dohody obmedzujúcej súťaž vyvodená zo súhrnu viacerých okolností a indícií, ktoré v súhrne, posudzované vo vzájomnej súvislosti, pri neexistencii ďalších prijateľných vysvetlení, predstavujú dôkaz porušenia .
130.	Vzhľadom na to, že slovenské súťažné právo je harmonizované s právom európskym Rada úradu, rovnako ako aj úrad, sa vo svojej praxi odvoláva a prihliada na prax Komisie a európskych súdov. Rovnako je tomu tak aj v tomto konaní.

Účastníci konania 

131.	V zmysle § 25 ods. 3 písm. a) zákona sú účastníkmi konania v prípade dohody obmedzujúcej súťaž účastníci tejto dohody.
132.	 Úrad správne určil ako účastníkov konania spoločnosti Asbis SK, spol. s r.o., eD´ system Slovakia, s.r.o., ABC  Data, s.r.o., AT Computer, s.r.o. a SWS Distribution, a.s.. Uvedené spoločnosti sú podnikateľmi v zmysle § 3 ods. 2 zákona, podľa ktorého  podnikateľ na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (Obchodný zákonník), ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku. 
Relevantný trh

133.	Podľa § 3 ods. 3 zákona je relevantný trh priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné.
134.	Podľa § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov.
135.	Podľa § 3 ods. 5 zákona vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia.
136.	Podľa § 3 ods. 6 zákona je priestorový relevantný trh vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami. 
137.	Pri vymedzení tovarového relevantného trhu úrad vychádzal predovšetkým zo skutočnosti, akých činností a tovarov sa týkala posudzovaná dohoda.
138.	Všetci účastníci konania uviedli, že sa zaoberajú predovšetkým distribúciou informačných technológií. Od ostatných dodávateľov informačných technológií sa účastníci konania, ako aj ich najbližší konkurenti, odlišujú tým, že podiel nimi vyrábaných výrobkov na ich celkových predajoch je malý. Na rozdiel od iných dodávateľov informačných technológií sa teda účastníci konania a ich konkurenti sústreďujú na distribúciu produktov iných výrobcov. 
139.	Ako rozhodujúcu časť svojej podnikateľskej činnosti všetci účastníci konania uviedli dodávky informačných technológií pre veľkoodberateľov. Spoločnosť Asbis SK, spol. s r.o. ako jediná uviedla, že dodáva tovar aj konečným spotrebiteľom, všetci ostatní účastníci konania dodávajú tovar výlučne podnikateľským subjektom. Všetci účastníci konania zároveň predávajú aj doplnkový sortiment (napr. televízory, telefóny, spotrebnú elektroniku, bielu techniku, foto &video a pod.).
140.	Keďže dohoda medzi účastníkmi konania sa týkala zavedenia manipulačného poplatku v súvislosti s distribúciou informačných technológií a doplnkového sortimentu, úrad zadefinoval správne tovarový relevantný trh ako relevantný trh distribúcie informačných technológií a doplnkového sortimentu. Úrad dostatočne v rozhodnutí zdôvodnil, prečo nie je potrebné sa tovarovým relevantným trhom v prípade cieľových dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž zaoberať detailnejšie. 
141.	Úrad zistil, že činnosť účastníkov konania na relevantnom trhu má celoslovenskú pôsobnosť. Svoje služby ponúkajú predovšetkým zákazníkom na území SR. Distribúcia informačných technológií a  doplnkového sortimentu je uskutočňovaná na celom území SR za homogénnych podmienok. Úrad neidentifikoval časť územia, na ktorom by podmienky súťaže boli zreteľne odlišné tak, aby toto územie mohlo byť odčlenené od celého územia SR. Z geografického hľadiska preto úrad určil relevantný trh ako trh Slovenskej republiky.
142.	 V súvislosti s vyjadrením  spoločnosti ABC Data, s.r.o.  týkajúcim sa definície relevantného priestorového trhu Rada úradu uvádza nasledovné. Ako správne uvádza účastník konania relevantný geografický trh zahŕňa oblasť, v ktorej sú dotknuté podniky zapojené do vzťahov dopytu a ponuky výrobkov alebo služieb a v ktorej sú súťažné podmienky homogénne. Pri zaradení rôznych území na jeden relevantný trh je potrebné posúdiť, či spoločnosti, ktoré tam pôsobia, predstavujú konkurenčný zdroj dodávok pre odberateľov, resp. kupujúcich. Z tohto východiska úrad, ako aj Rada úradu, vychádzali. Súbeh dopytu a ponuky a homogénnosť podmienok práve bráni tomu aby bolo možné konštatovať, že relevantný trh z pohľadu priestorového zahŕňa aj krajiny, do ktorých účastník konania exportuje. Ako sám uvádza, ide o krajiny so špecifickými okolnosťami správania odberateľov, s odlišnými preferenciami, resp. s odlišným zložením súťažiteľov. Nie je preto možné konštatovať, že relevantný trh by mal byť rozšírený o tieto krajiny. Keďže Slovenská republika predstavuje homogénne prostredie, odčleniteľné od iných území, kde sa stretáva dopyt a ponuka po dotknutej službe bol relevantný trh z pohľadu priestorového zadefinovaný správne. K obratu, ktorý tvoril základ pre výpočet pokuty, a ktorý súvisí s touto námietkou vo vzťahu k definícii relevantného trhu, sa Rada úradu vyjadruje v časti Pokuta. 
143.	  Rada úradu sa so zadefinovaním relevantného trhu z hľadiska tovarového aj priestorového stotožňuje. Účastníci konania nepredložili námietky, ktoré by takéto závery úradu spochybnili alebo vyvrátili.

Skutkový stav

144.	Úrad založil svoje zistenia a  závery v prvostupňovom rozhodnutí predovšetkým na dôkazoch získaných v priebehu inšpekcií v priestoroch účastníkov konania a tiež na informáciách získaných na základe vyžiadania úradu.
145.	 Účastníci konania trh, na ktorom pôsobia, hodnotia tak, že je to  trh, kde existuje intenzívna hospodárska súťaž.. Poukazovali  na celkový pokles obratov a priemernej ceny dotknutej služby na trhu. V odvetví, podľa ich vyjadrenia, dochádza k  poklesu ziskovosti. Pre trh distribúcie informačných technológií a doplnkového sortimentu je tiež typický vysoký podiel obstarávacích nákladov a nízka marža. Trh je zároveň veľmi senzitívny na akékoľvek cenové výkyvy. Na trhu nie sú prítomné nadnárodné spoločnosti tak, ako je to bežné v iných odvetviach hospodárstva. Niektoré nadnárodné spoločnosti sa pritom o vstup na trh aj pokúšali, avšak nedokázali sa tam vzhľadom na nízke marže etablovať.
146.	 Na základe informácií, ktoré úrad získal a ktoré zakladali podozrenie o existencii dohody obmedzujúcej súťaž na trhu distribúcie informačných technológií a doplnkového sortimentu, vykonal úrad inšpekcie v priestoroch účastníkov konania. Výsledkom týchto inšpekcií je súbor dôkazov o existencii komunikácie medzi účastníkmi konania  v oblasti zavedenia tzv. manipulačného poplatku vo výške 1 Eur za každú vystavenú faktúru pre zákazníka.
147.	Úrad v prvostupňovom rozhodnutí na základe získanej e-mailovej komunikácie detailne popísal kontakty a obsah komunikácie medzi účastníkmi konania.
148.	  Z dôkazov v spisovom materiáli vyplýva, že účastníci konania, s výnimkou podnikateľa SWS Distribution, a.s., v čase od 05.03.2013 do 11.03.2013 zaviedli manipulačný poplatok vo výške 1 Eur. Účastníci konania zaviedli manipulačný poplatok v nasledovnom čase:

•	Asbis  SK, spol s.ro. - dňa 05.03.2013;
•	eD´system Slovakia, s.r.o.– dňa 06.03.2013;
•	ABC Data, s.r.o.  – dňa 08.03.2013;
•	AT Computer, s.r.o. – dňa 11.03.2013.

149.	Úrad zhromaždil dôkazy v súvislosti so zavedením manipulačného poplatku, z ktorých zistil, že medzi niektorými účastníkmi konania pred zavedením manipulačného poplatku prebehlo minimálne jedno stretnutie, po ktorom následne  na túto tému prebiehala medzi účastníkmi konania minimálne e-mailová komunikácia.
150.	Predmetom e-mailovej komunikácie bolo potvrdenie účasti jednotlivých účastníkov konania na dohode, rokovanie o konkrétnych podmienkach dohody, ako aj detailné podmienky účtovania poplatku. Získaná e-mailová komunikácia tiež potvrdzuje  monitorovanie dodržiavania uplatňovanej dohody. Úrad detailne v prvostupňovom rozhodnutí popísal dojednanie, zavedenie a monitorovanie dodržiavania manipulačného poplatku. Úrad popísal e-mailovú komunikáciu jednak medzi účastníkmi konania, ako aj v rámci jednotlivých spoločností, kedy o zavedení manipulačného poplatku komunikovali zamestnanci danej konkrétnej spoločnosti.
151.	Zo získanej e-mailovej komunikácie vyplýva, že  k prvému stretnutiu medzi účastníkmi konania, na ktorom mali prebiehať rozhovory o zavedení manipulačného poplatku, malo dôjsť počas pobytu na Srí Lanke, ktorý sa uskutočnil v období od 31.01.2013 do 07.02.2013. Úrad preukázal, že pobytu na Srí Lanke sa zúčastnili v danom čase zástupcovia všetkých účastníkov konania, vrátane SWS Distribution, a.s..Úrad tiež preukázal, že o zavedení manipulačného poplatku vo výške 1 Eur počas tohto pobytu jednoznačne rokovali  minimálne predstavitelia podnikateľov ABC Data, s.r.o  a  eD´system Slovakia, s.r.o.. Táto skutočnosť vyplýva z emailu zo dňa 14.02.2013 zaslaného konateľom ABC Data, s.r.o. bližšie neurčenému okruhu príjemcov, v ktorom sa uvádza: „Nazdar spolubojovníci ať už v Čechách či pod Tatrami, Gratuluji Vám k umístění. Ale to už je minulost. Radši bych navázal na Srí Lanku a s ní související rozhovory na téma zavedení administrativního poplatku 1 EUR za každou fakturu tak, jak je tomu v CZ. Co vy na to? PJ“.
152.	 Pokiaľ ide o ostatných účastníkov konania spisový materiál obsahuje jednoznačné  dôkazy o ich zapojení do rokovaní o zavedení manipulačného poplatku až v období po návrate z pobytu na Srí Lanke. 
153.	Dojednávanie spoločného postupu pri zavedení manipulačného poplatku preukazuje napríklad   e-mail zo dňa 15.02.2013, ktorý  adresoval konateľ ABC Data, s.r.o. predstaviteľom všetkých účastníkov konania, ktorým ich informoval o tom, že AT Computer, s.r.o. s dohodou súhlasí a zavedenie poplatku sú schopní implementovať do polovice marca 2013, a v ktorom tiež ďalej píše o systéme a čase zavedenia poplatku, ktorý mal byť rovnaký ako v Českej republike. 
154.	Spoločnosť Asbis SK, spol. s  r. o. napr. v rozklade uviedla, že  komunikovala  o snahe zaviesť manipulačný poplatok aj s inými subjektmi, no bez akéhokoľvek úmyslu tieto subjekty ovplyvňovať pri ich rozhodovacej činnosti, resp. bez akéhokoľvek úmyslu a snahy akýmkoľvek spôsobom skoordinovať konanie takýchto subjektov. Išlo podľa nej výlučne len o získanie informácií slúžiacich k vytvoreniu marketingových a ekonomických stratégií spoločnosti s cieľom minimalizovať riziká činnosti odberateľských subjektov na spoločnosť. Tak ako ostatní účastníci konania aj  spoločnosť Asbis spol. s.r.o. , podľa Rady úradu, aj týmto  pripúšťa komunikáciu o poplatku avšak jej účel vysvetľuje inými ako protisúťažnými cieľmi.
155.	O obsahu komunikácie medzi  účastníkmi konania  svedčí tiež e-mailová interná komunikácia účastníkov konania. Napríklad v spoločnosti  Asbis SK, spol. s r.o., keď zamestnanec tejto spoločnosti v e-maile zo dňa 27.02.2013 adresovanom sesterskej spoločnosti v Českej republike uviedol: „...Na Slovensku tiez doslo ku dohode distributorov, ze zavedieme manipulacny poplatok 1€ (u Vas COUVERT – skladová manipulace)...“
156.	Z dôkazov v spisovom materiáli, ktoré popísal úrad v prvostupňovom rozhodnutí, je zrejmé, že o obsahu dohody boli informovaní všetci účastníci konania a s výnimkou účastníka konania SWS Distribution, a.s. existujú dôkazy, že výslovne aj potvrdili, že s obsahom dohody súhlasia.
157.	Zo zhromaždených dôkazov jednoznačne vyplýva, že zavedenie poplatku bolo podmieňované zavedením poplatku u všetkých zúčastnených na dohode. Účastníci dohody sa  počas zavádzania poplatku zaoberali možnosťami, ktoré mali udržať dohodu v realizácii aj v prípade námietok zo strany zákazníkov. Možno poukázať  v tejto súvislosti opätovne na internú komunikáciu v rámci spoločnosti Asbis SK, spol. s r.o.. Na vyjadrenie zamestnanca tejto spoločnosti, o tom, že by niektorým druhom firiem bol manipulačný poplatok celkom zrušený, keďže tieto si môžu tento tovar zaobstarať u firiem, ktoré poplatok nemajú, konateľ Asbis SK, spol. s r.o. uviedol zamestnancovi  spoločnosti nasledovné cit. : „nech Ti poslu faktury bez poplatku, kde im to vypli. Presne toto co chces zrusi celu dohodu a nema to zmysel....Ked fakt niekto z tychto firiem co si menoval je tak zatazeny na poplatku tak mu proste daj 1 eur menej v cene tovaru ale poplatok nechaj. Ked nedas poplatok tak hned bude tato faktura poslana nasej konkurencii – to uz sa stalo....“       
158.	Spoločnosť SWS Distribution, a.s. síce ako jediná nezaviedla manipulačný poplatok do praxe  a úrad ani nezískal dôkaz o výslovnom súhlase touto spoločnosťou s dohodu, avšak aj podľa Rady úradu, zo získaných dôkazov je možné konštatovať aj jej zapojenie sa do plánu zaviesť dohodnutý manipulačný poplatok. Ako úrad preukázal dôkazmi v prvostupňovom rozhodnutí, táto spoločnosť mala za účelom realizácie zavedenia poplatku pripravené oznámenie, ktoré malo byť zaslané hromadným e-mailom zákazníkom. Taktiež bol pripravený systém pre manuálne nahadzovanie manipulačného poplatku na faktúry a v spolupráci s externou firmou bol pripravovaný aj systém, ktorý mal automaticky vkladať manipulačný poplatok do každej faktúry. Plánovaný dátum zavedenia manipulačného poplatku sa zhoduje s termínom, o ktorom boli oboznámení ostatní účastníci dohody. Z dôkazov jednoznačne vyplynulo, že v plánovanom  termíne k zavedeniu manipulačného  poplatku u tejto spoločnosti  nedošlo iba vzhľadom na negatívne reakcie zákazníkov na zavedenie manipulačného poplatku ostatnými účastníkmi konania. V tejto súvislosti možno poukázať na  e-mail zo dňa 18.03.2013, z ktorého vyplýva, že predseda dozornej rady SWS Distribution, a.s. rozhodol o tom, že manipulačný poplatok spoločnosť nezavedie s tým, že uviedol cit: : „ platí to, co jsem řekl při návštěvě u nás, tedy že v naší situaci budeme přistupovat jen na dohody, ktoré pro nás budou výhodné. Tato dohoda rozhodně výhodná není.“ Z uvedeného je zrejmé, že spoločnosť bola o dohode o manipulačnom poplatku informovaná avšak v konečnom dôsledku ju vyhodnotila pre seba ako nevýhodnú. I keď manipulačný poplatok spoločnosť nezaviedla, nijako nepreukázala, že o tomto svojom zámere neaplikovať dohodu informovala aj ostatných účastníkov dohody  spôsobom ako to požaduje ustálená judikatúra, t.j., že podnikateľ sa musí jednoznačne dištancovať od protiprávneho  správania. Spoločnosť  teda zjavne nakladala s informáciami vo svoj prospech a ostatných neinformovala o tom, že sa do spoločného postupu nezapojí, čo u nich mohlo vyvolávať dojem, a zjavne aj vyvolávalo, že je účastníkom dohody. Ak by s informáciami o plánovanom zavedení manipulačného poplatku nepracovala, nie je potom zrejmé prečo by spoločnosť zvažovala, pri jej nezávislom rozhodovaní, zaviesť poplatok rovnakého druhu a v rovnakej výške ako jej konkurenti a dokonca s plánom jeho zavedenia v čase, ktorý bol dohodnutý medzi konkurenciou, ktorá tento aj reálne zaviedla. Navyše, keď v konečnom dôsledku takýto poplatok vyhodnotila pre seba dokonca ako nevýhodný. Uvedené podporuje úradom prijatý záver, že spoločnosť  plánovala prijať kroky podľa dohody, avšak vzhľadom na reakcie na trhu tento plán následne prehodnotila. Ako podporný argument Rada úradu tiež poukazuje na to, že aj zástupca tejto spoločnosti sa v rozhodnom čase nachádzal na Srí Lanke, kde mali prvé rokovania o posudzovanej dohode začať.
159.	V súvislosti so spoločnosťou WESTech úrad nezískal dôkazy o tom, že bola o dohode informovaná a nejako sa na ňu pripravovala, preto  nebolo možné považovať ju za účastníka dohody. 
160.	Komunikácia medzi účastníkmi dohody, ako vyplýva z dôkazov, pokračovala aj po zavedení manipulačného poplatku, kedy sa vzájomne informovali o reálnom zavedení poplatku u jednotlivých účastníkov konania, o spôsobe jeho účtovania, ako aj o dodržiavaní, či porušovaní dohodnutých podmienok. Zo spisového materiálu je zrejmé, že účastníci dohody mali informácie o realizácii dohody aj od svojich zákazníkov. 
161.	Dňa 05.04.2013, t.j. 1 mesiac po zavedení manipulačného poplatku, zaslal napríklad konateľ ABC Data, s.r.o.  e-mail konateľom eD’system Slovakia, s.r.o  a Asbis SK, spol. s r.o., ktorým ich informuje o výsledkoch prieskumu dodržiavania dohody o zavedení manipulačného poplatku, ktorý si sám urobil. Za svoju spoločnosť uvádza, že manipulačný poplatok účtuje v súlade s dohodou. Upozorňuje však, že podľa jeho informácií podnikatelia eD´system Slovakia, s.r.o. a  Asbis  SK,  spol s r.o. odpúšťajú zákazníkom účtovanie manipulačného poplatku.
162.	Účastníci si navzájom zdôvodňovali postup pri účtovaní zavedeného poplatku, resp. uplatňovaný odlišný postup, ako bol dohodnutý. Rada úradu má za preukázané, prostredníctvom zdôvodnenia a  dôkazov zhromaždených  prvostupňovým orgánom, že účastníci dohody medzi sebou komunikovali aj po zavedení poplatku, jej plnenie si overovali priamo u zákazníkov a kritizovali sa za odpúšťanie poplatkov.
163.	Napriek tomu, že podľa dohody mal byť poplatok zavedený plošne, pre všetkých zákazníkov, došlo k odchýleniu sa od dohody u jednotlivých jej účastníkov. Napríklad spoločnosť AT Computer, s.r.o.  sa rozhodla porušiť túto dohodu v prípade zákazníkov, u ktorých predpokladala, že to ostatným účastníkom dohody neprezradia. 
164.	Úrad zistil, že účastníci konania, ktorí zaviedli manipulačný poplatok tento prestali účtovať koncom mesiaca marec a v priebehu mesiaca apríl 2013 v nasledovnom poradí:
•	eD’system Slovakia, s.r.o.– dňa 20.03.2013,
•	Asbis SK, spol. s r.o. - dňa 15.04.2013,
•	AT Computer, s.r.o.  – dňa 16.04.2013,
•	ABC Data, s.r.o.  – dňa 19.04.2013.

U spoločnosti SWS Distribution, a.s. bol rozhodujúci dôkaz preukazujúci to, že sa napokon po zvážení reakcií zákazníkov na trhu voči zavedeniu poplatku u iných účastníkov dohody rozhodla táto spoločnosť do dohody nezapojiť, t.j. deň 18.03.2013.
165.	Rada úradu nepovažuje za potrebné detailnejšie sa zaoberať v tomto rozhodnutí popisom skutkového stavu, ako malo k dohode dôjsť a ako bola jednotlivými účastníkmi konania napĺňaná, keďže toto dostatočne popísal už v napadnutom rozhodnutí prvostupňový orgán. Rada úradu nepovažuje preto za potrebné uvedené skutočnosti, najmä pokiaľ ide o zistenie skutkového stavu a preukázanie existencie dohody, opakovať. Zo zhromaždených dôkazov jednoznačne vyplýva, že zavedenie manipulačného poplatku vo výške 1 Eur  na každú faktúru a postup pri jeho zavádzaní bol účastníkmi konania Asbis SK, spol. s.r.o., eD‘system Slovakia. s.r.o., AT Computer, s.r.o., ABC Data, s.r.o.  a SWS Distribution, a.s. spoločne dohodnutý a koordinovaný.
166.	Rada úradu považuje skutkový stav za dostatočne zistený a preukázaný.

Právne posúdenie

Horizontálna cieľová dohoda obmedzujúca súťaž 

167.	 Podľa § 4 ods. 1 zákona dohoda a zosúladený postup podnikateľov, ako aj rozhodnutie združenia podnikateľov, ktoré majú za cieľ alebo môžu mať za následok obmedzovanie súťaže, sú zakázané, ak zákon neustanovuje inak.
168.	Dohody obmedzujúce súťaž možno členiť z dvoch základných hľadísk, a  to na dohody horizontálne alebo vertikálne a dohody, ktoré súťaž obmedzujú už svojím cieľom alebo dohody, ktoré majú účinok obmedzujúci súťaž. Obmedzenie už na základe cieľa a v dôsledku účinku teda nepredstavujú kumulatívne podmienky pri posudzovaní protisúťažného správania, ale alternatívne. Ak bol preukázaný protisúťažný cieľ dohody, nie je potrebné skúmať jej efekty na trhu. Pre fungujúcu súťaž sú podľa teórie súťažného práva, ako aj ustálenej judikatúry slovenskej, ale predovšetkým európskej, škodlivejšie dohody horizontálneho charakteru a dohody, ktoré majú za cieľ obmedzovať súťaž. Pod pojmom súťaž sa má pritom na mysli nie len skutočná, ale aj potenciálna súťaž.
169.	Dohoda má horizontálny charakter, ak ide o dohodu medzi skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi. Dohoda medzi konkurentmi, ktorá obmedzuje súťaž sa v súťažnom práve nazýva kartelová dohoda. Kartel je teda dohoda, alebo zosúladený postup dvoch alebo viacerých konkurentov zameraný na koordináciu ich konkurenčného správania na trhu alebo ovplyvnenie príslušných parametrov hospodárskej súťaže, a to prostredníctvom takých praktík, ako je okrem iného stanovenie alebo koordinácia nákupných alebo predajných cien alebo iných obchodných podmienok, a to aj pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva, prideľovanie výrobných alebo predajných kvót, rozdeľovanie si trhov a zákazníkov vrátane koordinácie konkurentov pri predkladaní súťažných ponúk, obmedzenie dovozu alebo vývozu alebo protisúťažné konanie voči ostatným konkurentom.
170.	 Medzi najzávažnejšie kartelové dohody, tzv. ťažké kartely (hard core cartel), patrí  dohoda o cenách, záväzok obmedzenia alebo kontroly výroby, odbytu, technického rozvoja alebo investícií, rozdelenie trhu alebo zdrojov zásobovania a dohody vo verejnom obstarávaní tzv.  bid rigging.
171.	Podľa § 4 ods. 2 písm. a) zákona dohoda podnikateľov je každý ústny alebo písomný súhlasný prejav vôle jej účastníkov, ako aj iný súhlasný prejav vôle vyvodený z ich konania. Z uvedeného vyplýva, že dohoda nemusí byť písomná a ani žiadne iné formálne náležitosti nemusia byť dodržané  pre naplnenie dohody v zmysle súťažného práva. Rovnako tak nie je podmienkou zavedenie zmluvných sankcií alebo vynucovacích opatrení. Dohoda môže byť výslovná  alebo implicitná vyplývajúca, resp. vyvodená, z konania jej strán. 
172.	Pojem dohoda v zmysle zákona nevyžaduje ani rovnaký stupeň právnej určitosti, ako je vnímaný na účely občianskeho alebo obchodného práva.
173.	 Pod pojmom dohoda vníma súťažné právo nielen celkový plán alebo podmienky výslovne dojednané, ale tiež implementáciu toho, čo bolo dohodnuté na báze rovnakého mechanizmu a v súlade s rovnakým spoločným cieľom. Za dohodu obmedzujúcu súťaž je v súťažnom práve teda považované správanie, ak sa účastníci pridŕžajú spoločného plánu, ktorý obmedzuje ich individuálne obchodné správanie určovaním  určitých hraníc ich vzájomného správania sa ako aj/alebo nekonania určitým spôsobom na trhu. Je ustálená súdna prax v tom, že na to, aby bolo možné konštatovať dohodu, je postačujúce aby podnikatelia vyjadrili spoločný zámer správať sa na trhu určitým spôsobom. Nie je pritom nevyhnutné aby sa strany dohody na spoločnom pláne aj vopred dohodli. 
174.	V posudzovanom prípade sú účastníkmi konania podnikatelia, ktorí pôsobia na rovnakom trhu a sú považovaní (aj medzi sebou) za konkurentov. 
175.	Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie  v snahe posúdiť, či má dohoda protisúťažný cieľ je potrebné posúdiť obsah skúmanej dohody, cieľ, ktorý sleduje a ekonomický a právny kontext, ktorého je súčasťou. 
176.	V prípade kartelov nie je súčasne potrebné preukázať  precízny mechanizmus ako mal byť daný protisúťažný cieľ dosiahnutý.
177.	Hoci úmysel strán nie je nevyhnutným faktorom pri určovaní, či dohoda má protisúťažný cieľ  je možné vziať tento aspekt na zreteľ v rámci  vykonávaných analýz.
178.	Na účely určenia, či dohoda má za cieľ obmedzenie súťaže nie je nevyhnutné skúmať, či si strany dohody dojednali nejaké špeciálne ustanovenie alebo, či mali v čase uzavretia dohody rovnaký zámer. Primárnou je otázka sledovaného cieľa v ekonomickom  kontexte, v ktorom má byť dohoda aplikovaná. Z ustálenej súdnej praxe tiež nevyplýva, že iba tie dohody, ktoré zbavujú spotrebiteľov určitých výhod, majú protisúťažný cieľ. Je potrebné brať na zreteľ, že európske súdy judikovali, že aj cieľom článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej ako „Zmluva“) , s ktorým je zákon v § 4 zosúladený, je cieľ chrániť nielen záujmy konkurentov alebo spotrebiteľov, ale aj štruktúru trhu na trhu a teda súťaž ako takú. 
179.	Pri posudzovaní  právneho a ekonomického kontextu dohody obmedzujúcej súťaž je potrebné posúdiť, či ešte existuje súťaž, ktorá môže byť obmedzená. V tejto súvislosti je ale potrebné zdôrazniť poukazom na judikatúru európskych súdov, podľa ktorej pri posudzovaní zjavných porušení, medzi ktoré patrí aj fixácia cien, je analýza právneho a ekonomického kontextu  obmedzená. Protisúťažný cieľ dohody, ktorý je sledovaný uzavretím dohody obmedzujúcej súťaž, nemôže byť v konečnom dôsledku zmenený analýzou ekonomického prostredia. V prípade zjavného protisúťažného správania analýza právneho a ekonomického kontextu slúži na určenie, či taký kontext môže vylúčiť akúkoľvek efektívnu súťaž.
180.	 Ak už existujúci právny rámec obmedzuje súťaž do takej miery, že neponecháva priestor pre  ďalšie obmedzovanie súťaže  účastníkmi dohody  nie je možné ani dohodu, ktorá  obsahuje prima facie obmedzenia cez jej cieľ považovať za protisúťažnú. V posudzovanom prípade nie je možné v tomto smere zohľadniť na prospech účastníkov konania v nijakom rozsahu právny kontext (účinnú právnu úpravu), v ktorom dohoda vznikla a bola aplikovaná. 
181.	Posudzovaná dohoda nevznikla a nebola aplikovaná v ekonomickom kontexte, ktorý by už sám vylúčil alebo sťažil možnosť efektívnej súťaže. Práve naopak, aj samotní účastníci dohody poukazujú na existenciu silného konkurenčného prostredia, podporeného aj objednávkami zo zahraničia. Navyše inherentným protisúťažným cieľom, ktorý charakterizoval uzavretie  posudzovanej dohody, dojednanie ceny manipulačného poplatku, bolo odstrániť risk  zvýšenej konkurencie medzi hráčmi na trhu, ktorý by bez existencie kartelu vznikol. Je obtiažne si preto predstaviť, že takýto cieľ dohody by mohol byť  zvrátený analýzou ekonomického kontextu, v ktorom dohoda bola aplikovaná. Účastníci konania jednoznačne ani nepoukázali na ekonomický kontext dohody, ktorú realizovali, ktorý by bol spôsobilý spochybniť  závery o jej protisúťažnom dopade.
182.	Predpokladom fungovania hospodárskej súťaže je, že každý podnikateľ si určuje svoju obchodnú politiku na trhu nezávisle. Požiadavka nezávislého správania nezbavuje podnikateľa práva prispôsobiť sa existujúcemu alebo očakávanému správaniu jeho konkurentov. Uvedené však striktne vylučuje akékoľvek priame alebo nepriame kontakty medzi podnikateľmi, ktorých cieľom alebo účinkom je alebo ovplyvniť správanie skutočného alebo potenciálneho konkurenta na trhu alebo odhaliť takému konkurentovi priebeh správania, ktoré sa podnikateľ rozhodol prijať alebo zamýšľa prijať na trhu.
183.	Účastníci konania, ako vyplýva z ich písomných a ústnych vyjadrení, v podstate svoju komunikáciu medzi sebou úplne ani nepopreli. Svoje kontakty a komunikáciu však vysvetľovali legitímnymi cieľmi. V  častiach svojich vyjadrení tiež poukazujú na to, že dohodu  v podstate nedodržiavali.  Spoločnosť Asbis  SK, spol. s r.o. v rozklade uviedla, že sa k dohode uchýlila iba z dôvodu tlaku ostatných spoločností, ktoré pôsobili na relevantnom trhu. Spoločnosť eD´ system Slovakia, s.r.o.  v rozklade uviedla, že účelom diskusií na Srí Lanke bolo nájsť riešenie pre zjednodušenie administratívnej záťaže. Táto spoločnosť tiež uviedla, že účastníci dohody  neuplatňovali dohodu rovnako a navzájom sa podozrievali z jej nedodržiavania, t.j. pri účtovaní nepostupovali rovnako. Spoločnosť ABC Data, s.r.o. uviedla, že účastníci primárne diskutovali o možnosti ako regulovať neudržateľné správanie odberateľov a neúnosne sa zvyšujúce náklady na vybavovanie parciálnych objednávok zadávaných počas jedného dňa a s nimi súvisiace logistické náklady.
184.	Účastníci konania pôsobia v konkurenčnom prostredí, ako potvrdila aj zhromaždená e-mailová dokumentácia a  aj písomné a ústne vyjadrenia  účastníkov konania. Z vyjadrení účastníkov konania počas konania vyplýva, že toto konkurenčné prostredie je zároveň veľmi citlivé na výkyvy cien.  Zástupcovia účastníkov  konania na ústnom vyjadrení pred Radou úradu dňa 05.11.2014  poukázali na to, že cenový rozdiel vo výške 1 Eur by nebol tak markantný v inom sektore ako je napr. farmaceutický priemysel, kde by si ho konkurencia zrejme ani nevšimla, ako aj na to, že v odvetví, v ktorom pôsobia, sa  nikto z hráčov neodváži prísť s niečím, čo by ho znevýhodnilo. Ide o trh s veľmi nízkymi maržami, na čo opakovane poukazovali účastníci konania, čo podľa Rady úradu,  tiež ovplyvňuje  cenovú  senzitívnosť aj pri nižších zmenách cien. Prechod zákazníkov ku konkurencii je pritom podľa vyjadrení účastníkov konania spojený s nízkymi nákladmi. To všetko spôsobuje značnú opatrnosť hráčov pri cenovej konkurencii.
185.	Účastníci konania opakovane poukazovali na špecifiká trhu, na ktorom pôsobia. Poukazovali na problémy v správaní zákazníkov pri objednávaní tovaru, potrebu racionalizovať objednávky, neúnosnosť v znášaní nákladov balného, dopravy a pod..
186.	Rada úradu nemá dôvod o tomto všetkom pochybovať. Rozhodujúce  je však to, že súťažné právo nepozná výnimku pre uzatvorenie ťažkej kartelovej dohody, resp. kartelovej dohody, z dôvodu špecifickosti trhu, resp. akýchkoľvek subjektívnych dôvodov jednotlivých hráčov na trhu. Pokles ziskov na trhu, nízke marže, neefektívne správanie sa zákazníkov, či vysoké obstarávacie náklady, nič z uvedeného nie je dôvodom pre akceptovanie protisúťažného správania sa na trhu. Je nepochybné, že protisúťažné správanie vo forme dohody môže vyriešiť z krátkodobejšieho, či dlhodobejšieho pohľadu, problémy jednotlivých účastníkov kartelu, avšak rieši výlučne ich problémy na úkor obmedzenia hospodárskej súťaže a tým aj spotrebiteľského prospechu.
187.	ABC Data s.r.o. tiež napr. argumentuje tým, že pri zavádzaní poplatku mali za cieľ znížiť vlastné náklady a zároveň zvýšiť efektivitu predaja. Zavedený manipulačný poplatok mal viesť k zníženiu počtu objednávok za deň, pretože odberatelia často objednávali tovar viac krát za deň, aj pri malých hodnotách objednávok, čo vytváralo vysoké logistické náklady pre spoločnosť ABC Data s.r.o.. Svoje správanie pritom táto spoločnosť zdôvodňuje tak že, zaviedla poplatok, ktorý sám o sebe bol odlišný od poplatkov ostatných súťažiteľov, keďže ABC Data, s.r.o. uplatňovala poplatok 1 Eur za deň bez ohľadu na počet objednávok. Rade úradu však nie je jasné, akým spôsobom malo potom zavedenie poplatku jeden krát za deň, bez ohľadu na počet objednávok, viesť k zefektívneniu predaja. Vzhľadom na zavedený poplatok nemali odberatelia dôvod meniť svoje správanie vo vzťahu k počtu objednávok za deň, pretože by im pol pripočítaný v hodnote 1 Eur bez ohľadu na počet objednávok. Rada úradu považuje preto takéto zdôvodnenia za nepresvedčivé a reálnu aplikáciu poplatku iba za odklon od dojednanej dohody.
188.	Dohody medzi podnikateľmi, aj v prípade, keď ich subjektívnym cieľom nebolo obmedzenie súťaže, ale cieľ  riešiť účinky krízy, resp. problémov na trhu, sú však pre aplikáciu súťažného práva úplne irelevantné. Dohoda obmedzuje súťaž, aj keď obmedzenie súťaže nie je jej výlučným cieľom, ale súčasne  má aj iné legitímne ciele .
189.	Problémy na trhu, na ktoré poukazovali počas konania účastníci  konania, však rozhodne neboli takého charakteru, aby bolo možné konštatovať, že účastníci dohody sledovali dohodou nejaký legitímny cieľ, keď  sa napr. snažili spoločne riešiť problémy objednávania zo strany svojich zákazníkov. Keby tomu však tak aj bolo, vychádzajúc z judikatúry, pokiaľ dohoda má aj cieľ obmedzenia súťaže nie je možné ju obhajovať inými jej legitímnymi cieľmi. Kartel ako protisúťažná forma správania podnikateľov patrí medzi najzávažnejšie formy porušenia súťažných pravidiel a preto jeho negatívne účinky na trh a následne na ekonomiku spoločnosti nemôžu byť obhajované riešením subjektívnych problémov aktérov kartelu.
190.	 Podnikatelia vstupujú na trh s istým rizikom, ktoré musia niesť. Práve riziko prameniace z konkurencie ich však aktivizuje k väčšej snahe presadenia sa na trhu nielen formou cenovej súťaže, ale aj cez iné parametre súťaže ako je kvalita, nové postupy, inovácie atď.. Uzavretie kartelu odstraňuje alebo aspoň znižuje  riziko plynúce z tejto neistoty a vedie k tomu, že spoločnosti nevyvíjajú žiadne, resp. dostatočné, úsilie na presadenie sa na trhu. Podnikatelia, a teda aj účastníci tohto konania, musia riešiť otázky týkajúce sa racionalizácie správania ich zákazníkov a s tým spojenej obchodnej  politiky na trhu individuálne  a nemôžu svoje zamýšľané kroky koordinovať s konkurenciou, čo je základný predpoklad fungujúcej hospodárskej súťaže. Spoločnosti v konkurenčnom postavení majú nastavovať svoju obchodnú politiku nezávisle, čomu však nezodpovedá diskutovanie s konkurenciou o možnostiach, ako regulovať neudržateľné správanie odberateľov a neúnosne sa zvyšujúce náklady na vybavovanie parciálnych objednávok zadávaných počas jedného dňa a s nimi súvisiace logistické náklady. 
191.	Účastníci konania sa snažili vysvetliť svoje správanie aj ako prirodzené nasledovanie na trhu. Spoločnosť AT Computer, s.r.o. v tejto súvislosti napr. tvrdí, že spoločnosť sa pripojila k diskusii o zavedení poplatku až neskôr, pričom len nasledovala rozhodnutie silnejších hráčov na trhu, ktorí začali túto diskusiu ako prví.Takéto konanie je, podľa tejto spoločnosti, potrebné považovať za prirodzené ekonomické správanie sa spoločnosti na trhu, resp. nasledovanie lídrov na trhu a v žiadnom prípade nie ako kartelovú dohodu.
192.	Podľa ustálenej, najmä európskej judikatúry súdov, paralelné správanie samé o sebe nemôže byť považované za dôkaz zosúladenia s výnimkou, že zosúladenie prestavuje jediné prijateľné hodnoverné vysvetlenie pre také správanie podnikateľov na trhu. Požiadavka nezávislého rozhodovania sa na trhu samozrejme nezbavuje podnikateľov práva prispôsobovať sa existujúcemu, či očakávanému, správaniu konkurencie na trhu, avšak za striktného vylúčenia akýchkoľvek priamych alebo nepriamych kontaktov, ktorých cieľom alebo účinkom môže byť alebo ovplyvnenie správania sa na trhu skutočného alebo potenciálneho konkurenta alebo odkrytie takému konkurentovi správanie, ktoré sa rozhodli prijať alebo zamýšľajú prijať. 
193.	 Vzhľadom na to, že zavedeniu manipulačného poplatku vo výške 1 Eur predchádzali preukázané nedovolené kontakty minimálne formou jedného stretnutia a následnej e-mailovej  komunikácie o zavedení poplatku, nie je možné hovoriť o prirodzenom nasledovaní na trhu.  Uvedenie dohody do praxe bolo podmieňované  zapojením všetkých zúčastnených, čo bolo dosiahnuté  dohodou o zavedení  poplatku s presným časovým plánom vo vzťahu k jednotlivým spoločnostiam. Nie je možné preto akceptovať zdôvodnenia o pasívnych krokoch jednotlivých účastníkov konania.
194.	Pri posudzovaní, či ide o dohodu obmedzujúcu súťaž, ktorá má za cieľ obmedzenie súťaže, nie je pritom  podstatné, či existoval aj  subjektívny úmysel strán dohody obmedziť súťaž. Pri posudzovaní cieľu dohody sa väčší zreteľ dáva na znenie, resp. predmet  dohody a ciele, ktoré má dosiahnuť  než na subjektívny záujem strán dohody. Vychádzajúc z objektívnej zodpovednosti, ktorú zakladá zákon, ako aj z ustálenej judikatúry, strany dohody obmedzujúcej súťaž nesú zodpovednosť, aj keď nemali subjektívny úmysel obmedziť súťaž (objektívna zodpovednosť). Dohoda účastníkov konania mala jednoznačne protisúťažný cieľ, ktorého si strany museli byť vedomé. V posudzovanom prípade úrad dokonca získal  dôkazy o tom, že  strany  si rozporu so zákonom aj boli  vedomé. Za týchto okolností teda strany  museli vedieť, že ich dohoda obmedzuje súťaž.
195.	V rámci internej komunikácie napríklad zamestnanec Asbis SK,  spol. s r.o. v e-maile uviedol, že „Toto praveze odzniet nemoze, pretoze v ziadnom pripade tam nesmie byt ani naznak, ze sa jedna o dohodu distributorov (kartelova dohoda je zakazana) a tym padom je logicke ze nemozeme pustit info /a ani to takto vysvetlovat zakaznikom, ze to zavedu ostatni...Poradie kto to zavedie prvy, atd. bolo urcene na zaklade obratu a kedze ho mame najvacsi tak sme sli prvi. A logicky, 2-5 dni budeme zli iba my...pruser by bol ak by to nezaviedli ostatni“. 
196.	Vedomosť o porušovaní súťažných pravidiel vyplýva aj z  e-mailu zo dňa 14.02.2013 zaslaného  konateľom ABC Data, s.r.o. ako reakciu na návrh na zavedenie manipulačného poplatku súčasne,  keď v tomto e-maile uvádza, že takýto postup nie je možný  nakoľko cit.: „nejde to kvůli hospodářské soutěži, je to moc do očí bijící a zbytečná provokace“. Rovnako tak z e-mailu konateľa ABC Data, s.r.o. ktorý adresoval predstaviteľom všetkých účastníkov dohody a uviedol: „takže to by mělo být komplet. Tímto končím komunikaci a vše prosím všichni smažte. Děkuji všem za spolupráci a až se bude zvyšovat například dopravné, či limity či nedejbuh plošně ceny , tak dejte vědět. Mějte se a dobré prodeje.“ 
197.	Rada úradu vzhľadom na vyššie uvedené konštatuje, že žiadna z námietok týkajúcich sa špecifickosti trhu, na ktorom podnikatelia pôsobia a problémov podnikania na ňom nemôže byť akceptovaná ako zdôvodnenie, že nedošlo k protiprávnemu konaniu. 
198.	Rada úradu nemôže akceptovať ani zdôvodnenie, že by sa účastníci konania navzájom informovali iba ako zákazníci. Teda, že jeden účastník konania by informoval iného konkurenta ako jeho zákazníka. Rada úradu má za to, že aj keď sa v niektorých prípadoch môže stať, že dochádza k občasným obchodom aj medzi účastníkmi konania, keď si títo „vypomôžu“ dodaním určitého tovaru, resp. inou formou obchodujú, takýto vzťah nemôže negovať existenciu primárneho  konkurenčného vzťahu medzi nimi. Pri  fungujúcej hospodárskej súťaži konkurenti vyvíjajú maximálne úsilie, aby chránili svoju cenovú politiku pred konkurenciou. Zdôvodnenia tohto typu, zvlášť s prihliadnutím na jednoznačné dôkazy v tomto prípade, ktoré takéto vysvetlenia priamo vyvracajú, považuje Rada úradu za účelové.
199.	Rada úradu z rovnakého dôvodu neakceptuje ani zdôvodnenia, že zavedenie poplatku účastníkmi konania v krátkom čase po sebe a v rovnakej výške je iba  odrazom fungovania súťaže na danom trhu, kedy konkurencia reaguje veľmi rýchlo na prijaté kroky, a  to  v rozsahu už  niekoľkých hodín. Takéto vysvetlenia nepôsobia v kontexte tohto prípadu presvedčivo, i keď vo všeobecnosti taká situácia môže na danom trhu existovať. Zo zhromaždeného súboru dôkazov je jednoznačné, že strany dohody sa obávali rizika zaviesť poplatok individuálne, keďže dôsledkom toho mohla byť strata zákazníkov.
200.	Účastníci konania sa neustále svojimi vysvetleniami snažili tiež posunúť celý problém aj do roviny rozhodovania zákazníka, t.j., že je na ňom ako sa rozhodne a či si bude priplácať za individuálne objednávanie alebo zracionalizuje svoje objednávky. Takto však na vec nahliadať nemožno. Zákazník totiž nemohol rozhodovať v oveľa pre neho závažnejšom prípade, a to v tom, či zostane u dodávateľa, ktorý sa rozhodol účtovať ďalší poplatok v rámci služby, ktorú od neho kupuje alebo prejde k inému, ktorý taký poplatok nemá, resp. ho zaviedol v inej výške. Vzhľadom na uvedené  námietky o tom, že celý problém môže vlastne vyriešiť zákazník je potrebné odmietnuť.
201.	Zo v spise obsiahnutej  e-mailovej komunikácie vyplýva, že zavedenie poplatku individuálne bez spolupráce s konkurenciou by nemohlo mať želaný cieľ, keďže by spôsobilo, resp. mohlo spôsobiť, odliv zákazníkov ku konkurencii. O to viac v situácii, keď prechod ku konkurencii predstavoval nízke, resp. zrejme až  nulové náklady. Strany pri zavádzaní dohody jej zavedenie všetkými jej účastníkmi značne monitorovali v snahe zabezpečiť jej jednotné aplikovanie, keďže si plne uvedomovali dôsledky nedostatočnej koordinácie, t.j. zlepšenie konkurenčnej pozície toho účastníka, ktorý by poplatok v danom období nezaviedol. Z vyjadrení účastníkov konania vyplýva, že aj malé zníženie cien môže mať za následok odchod zákazníkov ku konkurencii, čo je v konečnom dôsledku príznačné pre odvetvie citlivé na výkyvy cien, v ktorom účastníci konania pôsobia. Uvedené  potvrdzujú aj reakcie zákazníkov účastníkov konania po zavedení manipulačného poplatku, pod tlakom ktorých sa účastníci konania postupne od jeho uplatňovania odchyľovali. Účastníci konania, aj podľa zistenia Rady úradu, konali v rozpore so zákazom nedovolených kontaktov medzi konkurentmi. 
202.	V prípade dohody obmedzujúcej súťaž, resp. kartelu, môže každý jeho účastník v ňom   plniť vlastnú úlohu. Jeden alebo viacerí účastníci kartelu môžu mať rolu iniciátora alebo lídra. Môžu sa tiež objaviť vnútorné konflikty a rivalita, resp. podvádzanie, a teda odklon od kartelu, čo však spravidla  nemôže vylúčiť posúdenie porušovania ako jedného trvajúceho porušenia. Skutočnosť, že každý účastník v karteli môže zohrávať vlastnú úlohu zodpovedajúcu jeho vlastným špecifickým okolnostiam, či podmienkam, nevylučuje teda  jeho zodpovednosť za porušenie ako celku, vrátane konaní uskutočnených ostatnými účastníkmi kartelu, ak vedel, že tieto majú rovnaký cieľ a tým aj  rovnaký protisúťažný efekt. Ide o prípad, keď si bol dotknutý podnikateľ vedomý nezákonného správania ostatných účastníkov, resp. to mohol rozumne predpokladať a bol tak pripravený vziať na seba riziko. Podnikateľ je tak zodpovedný za celkový kartel, hoci by bolo preukázané, že sa zúčastnil priamo iba jedného alebo niekoľkých elementov  tvoriacich takýto kartel. Skutočnosť, že sa podnikateľ nezúčastnil všetkých súčastí celkového kartelu, ho nemôže preto zbaviť zodpovednosti. Takáto okolnosť sa však môže zohľadniť pri hodnotení závažnosti porušenia jeho konania.
203.	Vychádzajúc z toho, že pre konštatovanie porušenia je postačujúce, ak dotknutí podnikatelia vyjadrili spoločný záujem správať sa na trhu určitým spôsobom, pričom forma vyjadrenia vôle nie je rozhodujúca, je zrejmé, že v posudzovanom prípade bol  minimálne tento štandard dodržaný. Úrad prostredníctvom e-mailovej komunikácie preukázal, že účastníci konania jednoznačne, s výnimkou spoločnosti SWS Distribution, a.s.,  vyjadrili vôľu, že  zavedú dojednaný manipulačný  poplatok vo výške 1 Eur na faktúru, čo sa následne aj v praxi potvrdilo a došlo k  zavedeniu poplatku účastníkmi, i keď  s určitými odchýlkami v niektorých prípadoch. Účastníci dohody poznali cieľ, ktorý bol sledovaný ich spoločným postupom. Dokonca si boli vedomí, že tento cieľ bol v rozpore so zákonom. Obsah e-mailovej komunikácie je v tomto smere jednoznačný a nepochybný a reálne správanie na trhu mu korešponduje. 
204.	Pokiaľ ide o námietky týkajúce sa toho, že nedošlo k dohode o cene, túto Rada úradu takisto neakceptuje.
205.	Horizontálna cenová dohoda je dohoda, ak sa dvaja alebo viac  konkurentov dojednajú na určení  ceny, cenovej úrovne alebo na ceny viazaných  podmienok  pre  ich tovary a služby. Dohoda môže mať  teda za cieľ  určovanie cien, zatiaľ čo iba nepriamo ovplyvňuje cenu, ktorá by mala byť uplatňovaná. Môže pokrývať zľavy alebo zrážky, ktoré majú byť udelené, dopravné poplatky, platby za dodatočné služby, kreditné podmienky, podmienky záruk a pod. Aj podľa európskej  judikatúry platí, že zákaz priameho alebo nepriameho určenia cien sa vzťahuje aj na určovanie časti (zložky) konečnej ceny. 
206.	Už samotná výmena informácii o cenách môže viesť k cenovej koordinácii a tým znížiť intenzitu súťaže, ktorá by inak medzi podnikateľmi existovala. K uvedenému dochádza, či už v prípade, že sa výmena informácii viaže priamo k účtovaným cenám alebo k zložkám cenovej politiky. Účastník konania AT Computer, s.r.o. v tejto súvislosti vo svojom  vyjadrení k Výzve pred vydaním rozhodnutia uvádza, že  výmena informácii síce tiež za určitých okolností môže napĺňať znaky nedovoleného súťažného správania, ale aj v tom prípade ide o úplne inú kategóriu súťažného deliktu, ktorá je výrazne menej závažná. Rada úradu poukazuje však na to, že v tomto prípade nie je  posudzovaná výlučne výmena citlivých informácii, ale výmena citlivých informácii vedúca práve ku koordinácii  pri zavádzaní určitej zložky ceny a v tomto prípade  k určeniu výšky zložky ceny v podobe manipulačného poplatku. Na druhej strane je ale potrebné poznamenať, že už aj samotná výmena informácii môže predstavovať v určitých prípadoch  závažné porušenie súťažných pravidiel, dokonca byť tzv. cieľovou dohodou.
207.	Rada úradu za protisúťažné správanie určením ceny v tomto prípade,  považuje  nielen samotné zavedenie poplatku, ale aj koordináciu o jeho zavedení, ktorá zavedeniu predchádzala. Na protisúťažnom charaktere posudzovaného správania pritom nič nemení to, že nebola dojednaná konečná cena tovaru alebo služby, ale iba jej zložka v podobe administratívneho manipulačného poplatku, ktorý bol súčasťou konečnej  ceny. Takéto posúdenie nie je spochybnené ani tým, že u účastníkov konania dochádzalo k situácii,  kedy  bola konkrétna faktúra vystavená na rôzne tovary, ich rôzne množstvá, či počty objednaných kusov a distribútori  následne  zostali nezávislí   v určení cien  tovarov, či poskytovaných služieb. Keďže dohodou o cenách, ako bolo uvedené, nie je iba dohoda o konečnej cene produktu alebo služby, ale aj dohoda o iných faktoroch ovplyvňujúcich cenu alebo princípy cenovej politiky nemožno na posudzovanú  dohodu o zavedení manipulačného poplatku, ako súčasti účtovanej ceny a cenovej politiky účastníkov konania, hľadieť ako na niečo s cenou nesúvisiace alebo cenu neovplyvňujúce.
208.	Účastníci konania poukazujú tiež na to, že typickým znakom ťažkého kartelu je zvýšenie ceny konkrétnych výrobkov, čo sa v posudzovanom prípade  neudialo. Je pravdou, že nedošlo k navýšeniu konečnej ceny služby ale iba určitej zložky- manipulačného poplatku. Okrem toho, že k určitému navýšeniu, i keď nie výraznému došlo, aj keď iba na krátke obdobie, podstatným je to, že dohoda, ak by pretrvala, mala ambíciu a aj potenciál ovplyvniť nezávislú cenovú politiku zúčastnených strán do budúcnosti, čo je viac zdôvodnené v inej časti tohto odôvodnenia.
209.	Spoločnosť  ABC Data, s.r.o. namietala, že dodávky nimi dodávaného  tovaru a teda náklady s tým spojené nemôžu byť považované za cenu tovaru. V celom procese išlo, podľa tejto spoločnosti, o zníženie nákladov za kuriérske služby/doručenie, ktorý je samostatným trhom služieb. Nejde teda o trh tovarov a teda manipulačný poplatok nemôže byť bez ďalšieho v žiadnom prípade považovaný za súčasť tovarového trhu. K tejto námietke Rada úradu uvádza, že tovarový relevantný trh bol zadefinovaný úradom správne. Účastníci konania nepôsobia, ako sami uvádzajú, na trhu kuriérskych služieb, ale distribuujú od výrobcu k dodávateľovi informačné technológie a aj doplnkový sortiment. V súvislosti s touto službou vystavia svojmu zákazníkovi faktúru a na základe protisúťažného dojednania na každú faktúru mali účtovať poplatok vo výške 1 Eur. O tento poplatok by sa teda bola zvýšila celková suma za nimi poskytovanú službu distribúcie.
210.	 K ďalšej námietke spoločnosti ABC Data s.r.o., že určenie ceny tovarov  vyžaduje určitú (priam zásadnú) formu konkrétnosti a nemôže spočívať iba v neurčitej, či dokonca hypotetickej rovine, Rada úradu opätovne poukazuje na to, že dohoda o priamom alebo nepriamom určení cien nemusí mať charakter formálnej dohody. Nie je teda podstatné, ako bola dohoda prijatá (t.j. jej forma a spôsob) alebo ako efektívna nakoniec bola, ale to, že konkurenti zavádzali  určitú cenovú položku (ako súčasť svojej cenovej politiky) spoločne a nie nezávisle. Z tohto pohľadu bola dohoda prostredníctvom e-mailovej komunikácie dostatočne preukázaná v tom, že konkurenti si dohodli zavedenie konkrétneho poplatku, v konkrétnej výške a v konkrétnom čase.
211.	Napriek tomu, že účastníci konania sa snažili bagatelizovať  zavedenie poplatku vo vzťahu k celkovej cene nimi ponúkaných služieb ich námietky považuje  Rada úradu za vyvrátené už aj  samotným cieľom dohody, keďže  sa jednotlivo „neodvážili“ zaviesť takýto poplatok, ktorý by znamenal potenciálnu stratu zákazníkov a ich prechod k niekomu kto taký poplatok neúčtuje. Súčasne plánovali, resp. aj realizovali, u niektorých zákazníkov kompenzáciu takéhoto poplatku zľavou z ceny v rovnakej výške. Z uvedeného je zrejmé, že išlo o zložku ceny, ktorá ovplyvňovala konečnú cenu, na ktorú zákazníci následne reagovali.
Preukázanie existencie dohody

212.	Účastníci konania namietali nedostatočné preukázanie dohody t.j., že k nej naozaj došlo a vzniesli viacero námietok v tomto smere. K týmto námietkam Rada úradu uvádza nasledovné. V prípade posudzovania kartelovej dohody nie je podstatné určiť dátum ani a fortiori miesto jej uzavretia za predpokladu, že porušenie je inak dostatočne preukázané. V tomto prípade úrad dostatočne preukázal porušenie predovšetkým cez e-mailovú komunikáciu, ktorú získal počas uskutočnených inšpekcií. Z dôvodu, že úrad nedisponoval dôkazom o detailnom priebehu rokovaní na Srí Lanke, Rada úradu nespochybňuje zistenia úradu.
213.	V prípade posudzovania protisúťažných dohôd, ktoré bývajú jej účastníkmi výslovne utajované aj pokiaľ ide o miesto (aj v tomto prípade sa  účastníci  stretli v Ázii) a dokumenty s takýmito  kontaktmi súvisiace sú bežne redukované na minimum, nemožno od správneho orgánu spravodlivo vyžadovať, aby vždy preukázal miesto a presný obsah stretnutí. Nie je preto vždy nevyhnutné ani preukázať presný dátum začatia protiprávneho konania, ak je protiprávne konanie inak dostatočne dôkazmi podložené. Úrad v tomto  konaní určil začiatok  protiprávneho konania dostatočným spôsobom s tým, že začatie konania u jednotlivých účastníkov konania viazal na dátumy, ku ktorým zabezpečil dôkazy. Pokiaľ ide o námietku spoločnosti  AT Computer, s.r.o.,  že úrad použil spätnú extrapoláciu pre svoj záver, je možné poukázať, že aj v prípade praxe Komisie je bežné, že ak Komisia objaví nejaký dôkaz o nezákonnom kontakte medzi podnikateľmi tento môže byť  iba určitým fragmentom, takže je často nevyhnutné „rekonštruovať“ určité detaily dedukciou. Uvedené je nevyhnutné práve z dôvodu, že kartely sú organizované v utajení a dôkazy dokumentárneho charakteru sú redukované na minimum. Z uvedeného dôvodu potom ak aj súťažný orgán nájde dôkaz takéhoto charakteru tento môže byť často fragmentom, resp.  je neúplný. V súlade s tým potom existencia určitej protisúťažnej praktiky musí  byť odvodená z viacerých okolností a indícii, ktoré pri absencii iného prijateľného, či hodnoverného vysvetlenia predstavujú dôkaz porušenia súťažných pravidiel. Takýto postup je samozrejme prijateľný vo vzťahu k celkovému súboru dôkazov, nie pri výklade jednotlivého dôkazu. Rada úradu chce tým len poukázať, že aj  hodnoverný výklad dôkazu ma za istých okolností priestor v dokazovaní v oblasti súťažného práva. Na druhej strane pochybnosti musia byť samozrejme vyhodnotené v prospech účastníka konania.  V prípade AT Computer, s.r.o. úrad  začiatok účasti na protiprávnom správaní však nestotožnil so stretnutím na Srí Lanke, keďže jeho účasť na danom stretnutí nebola jednoznačne dôkazmi preukázaná. Ku stretnutiu na Srí Lanke došlo v období od 31.01.2013 až 07.02.2013 pričom začiatok protiprávneho konania u tejto spoločnosti je datovaný ku dňu 14.02.2013, čo bolo dostatočne podložené dôkazom o jej zapojení sa do dohody k tomuto dátumu a je popísané v prvostupňovom rozhodnutí.
214.	Úrad tak isto v rámci unesenia dôkazného bremena nie je povinný presne preukázať, ktoré konkrétne osoby za podnikateľa konali v ktorom momente protiprávne, resp. ktoré nesú zodpovednosť za pochybenia v spôsobe akým podnikateľ konal. Dôkazný štandard v súťažnom práve nevyžaduje povinnosť jednoznačne preukázať vo vzťahu k jednotlivým stretnutiam a plneniam dohody, ktorá konkrétna osoba za účastníka konania a akým spôsobom do neho bola zainteresovaná a do akej miery s tým vyjadrila súhlas. Dôležité je preukázať účasť podnikateľa ako takého, čo bolo v tomto prípade vo vzťahu ku všetkým účastníkom konania naplnené. Úrad získal komunikáciu účastníkov konania, ktorí medzi sebou jednali o zavedení poplatku a nastavovali mechanizmus jeho zavedenia. E-mailová komunikácia v tomto posudzovanom prípade dokonca prebiehala medzi konateľmi spoločností. Navyše v tomto prípade to, čo bolo medzi nimi dohodnuté, sa aj reálne uskutočnilo v čase a spôsobom, ako bolo dohodnuté (napriek istým odchýlkam v jednotlivých prípadoch), čo predpokladá, že osoby oprávnené konať a rozhodovať za účastníkov konania boli o predmete dohody informované. Snaha účastníkov konania napádať dostatočne podložený záver úradu poukazovaním na to, či v určitom okamihu určitý zamestnanec účastníka konania vedel alebo mohol vedieť niečo, resp., či sa naozaj na určitom mieste (v tomto prípade na stretnutí Srí Lanke) nachádzal, nie je akceptovateľná. Z e-mailovej komunikácie jednoznačne vyplýva, že jej aktéri, podnikatelia, ktorí sú účastníkmi tohto konania, v súvislosti so zavedením manipulačného poplatku odkazujú na stretnutie na Srí Lanke. Rada úradu nepovažuje za potrebné v tejto súvislosti  preverovať  detailnejšie námietku  spoločnosti  AT Computer, s.r.o., či sa jej zamestnanec, alebo iná osoba oprávnená za ňu konať,  reálne zúčastnil stretnutia na Srí Lanke. AT Computer, s.r.o.  v tejto súvislosti pritom poukazuje na to, že nie je možné bez akéhokoľvek dôkazu prezumovať, že zástupca spoločnosti sa zúčastnil stretnutia, ktoré malo založiť údajnú dohodu o cenách. Úrad, ani Rada úradu však v tomto ohľade nič neprezumuje. Ani samotný AT Computer, s.r.o. navyše nepopiera, že v čase stretnutia sa jej zamestnanec na Srí Lanke naozaj  nachádzal. Je teda odôvodnené predpokladať, že sa ho zúčastniť mohol. Tento fakt však nie je sám osebe rozhodujúci a preto Rada úradu ani netvrdí, že sa ho konkrétny zamestnanec alebo zástupca spoločnosti AT Computer, s.r.o. aj skutočne zúčastnil.  AT Computer, s.r.o. ako spoločnosť sa do dohody zapojila a túto aj realizovala, čo úrad dostatočne preukázal prostredníctvom dôkazov získaných počas inšpekcie. Úrad nezakladal svoje závery primárne na jednoznačne nepreukázanom obsahu a účasti na stretnutí na Srí Lanke ale tieto odvodzoval zo súboru dôkazov, ktorý riadne vyhodnotil. 
215.	Spoločnosť SWS Distribution, a.s. namietala, že ak sa úrad stotožnil s argumentáciou SWS Distribution a.s. o tom, že medzi pobytom člena dozornej rady na Srí Lanke a účasťou SWS Distribution, a.s. na dohode absentuje príčinná súvislosť,  je potom v rozpore so základnými princípmi logiky, aby bol začiatok účasti SWS Distribution, a.s. viazaný na mail, obsahom ktorého  je odkaz na tento pobyt, navyše adresovaný osobe, ktorá sa pobytu ani nezúčastnila. K tejto námietke Rada úradu uvádza, že podstatou prepojenia začiatku účasti na dohode v súvislosti s daným e-mailom nie je to, či sa tam odkazuje na stretnutie vo vzťahu, ku ktorému nie je preukázaná účasť tejto spoločnosti ale to, že ide o dôkaz o tom, že k momentu doručenia daného e-mailu možno konštatovať, že minimálne od tohto dátumu bola spoločnosť SWS Distribution, a.s. o dohode už informovaná.
216.	Príprava návrhu oznámenia spoločnosti SWS Distribution, a.s. o zavedení manipulačného poplatku spadá do časového obdobia zavádzania dohody obmedzujúcej  súťaž do praxe účastníkmi konania. Návrh mohli u tejto spoločnosti  pripraviť  konkrétni zamestnanci spoločnosti ako namieta účastník konania, čo Rada úradu nijako nespochybňuje. Pri zohľadnení bežného chodu spoločnosti je však možné predpokladať, že jej   zamestnanci neplnia úlohy, ktoré nie sú v ich náplni a boli by v rozpore s požiadavkami a záujmami takejto spoločnosti. Toto spoločnosť ani nepreukázala. Je však preukázané, aj cez tvrdenia tejto spoločnosti, že o otázke manipulačného poplatku následne rozhodovalo vedenie tejto spoločnosti, danou otázkou sa zaoberalo a v konečnom dôsledku rozhodlo o nezavedení poplatku. Je pri tom logické vychádzať z toho, že všetky obchodné kroky spoločnosti nemusí pripravovať vedenie firmy, ale podieľajú sa na nich rôzne zložky, resp. úrovne riadenia, či rozhodovania. Preto námietka, že návrh spracovali a predložili zamestnanci zodpovední za sledovanie cien a správanie  konkurencie na posúdení nič nemení. Rada úradu nevyvodzuje účasť na dohode výlučne z jedného emailu zo dňa 05.03.2013. Tento email je dôkazom iba  o tom, že SWS Distribution, a.s.  bola konkurenciou o dohode informovaná. Následné kroky spoločnosti svedčia však o tom, že  dohodu aj zamýšľala realizovať v čase keď manipulačný  poplatok v rovnakej výške zavádzali aj ďalší konkurenti, a to  v súlade s plánom dohody, ktorý je podložený dôkazmi. Súčasne spoločnosť nepreukázala, že sa jasne od dohody následne dištancovala, čo bolo zrejmé z korešpondencie medzi ostatnými účastníkmi dohody, ktorí ako podmienku realizácie dohody videli jej zavedenie všetkými zainteresovanými stranami. 
217.	Spoločnosť SWS Distribution, a.s. poukazuje na to, že akýkoľvek obchodný partner, ktorý sa oboznámil s obsahom emailu o zavedení účtovania poplatku odoslaného spoločnosťou Asbis SK svojim obchodným partnerom by mal byť potom stranou kartelovej dohody. Súťažné právo samozrejme pozná aj prípady, keď účastníkom dohody obmedzujúcej súťaž  sú aj iné subjekty ako konkurenti, príp. podnikatelia pôsobiaci na vertikálnej úrovni. V tomto prípade úrad získal dôkazy o dohode iba v súvislosti s účastníkmi tohto konania.
218.	Pokiaľ ide o námietku ohľadne  posudzovania uzatvárania dohôd  v oblasti súkromno-právnej, táto nie je aplikovateľná v oblasti práva hospodárskej súťaže, ktorá je súčasťou verejného práva a v tejto oblasti existuje ustálená rozhodovacia prax ohľadne posudzovania  dištancovania sa od dohody obmedzujúcej súťaž. Nemožno akceptovať ani tvrdenie o porušení Ústavy SR  cez zásadu, že každý môže konať, čo nie je zákonom zakázané, a nikoho nemožno nútiť, aby konal niečo, čo zákon neukladá. V tomto konaní je posudzovaná dohoda obmedzujúca súťaž, ktorá je zákonom zakázaná. Dohoda obmedzujúca súťaž je definovaná zákonom v spojení s rozhodovacou praxou úradu a slovenských súdov, ktorí vzhľadom na harmonizáciu slovenského práva v oblasti hospodárskej súťaže s právom európskym, odvíjajú svoju prax od ustálenej praxe Komisie a európskych súdov. Ďalšou právnou zásadou je, že neznalosť zákona neospravedlňuje a preto je vecou podnikateľa SWS Distribution, a.s., ako je oboznámený s právnou úpravou, ktorá sa na neho vzťahuje. Právna úprava hospodárskej súťaže je pritom oblasť, ktorá nevyhnutne musí byť vykladaná, vzhľadom na jej charakter, rozhodovacou praxou súťažných orgánov a súdov. Rozhodovacia prax v spornej otázke dištancovania sa od dohody obmedzujúcej súťaž, je ako už Rada úradu uviedla, dostatočne bohatá, a to  najmä na európskej úrovni, pričom európske súťažné právo, konkrétne čl. 101 Zmluvy, ktorého výklad podávajú európske súdy, sa aplikuje aj na slovenských podnikateľov. Podnikatelia preto nemôžu tvrdiť, že požiadavka úradu správať sa v súlade s ustálenou európskou judikatúrou v tejto oblasti porušuje Ústavu Slovenskej  republiky. 
Ukončenie účasti v karteli/skončenie dohody

219.	Vo všeobecnosti ukončenie kartelovej dohody môže mať charakter  endogénny alebo exogénny. To znamená, že k ukončeniu dochádza buď z vnútorných príčin  (napr. zlyhania členov kartelu v jej rešpektovaní) alebo zásahom vonkajšej udalosti (napr. zásah súťažnej autority, podanie leniency žiadosti, nové vstupy do kartelu a pod).
220.	Je potrebné rozlišovať medzi trvaním dohody ako formy zakázanej kooperácie medzi konkurentmi a  jej účinkami, ktoré  môžu na trhu pretrvávať aj po jej ukončení. Je  pravdepodobné, že  vo väčšine  prípadov ešte aj po ukončení kartelových dohôd môžu  aj dlhodobo pretrvávať škodlivé efekty takýchto dohôd. Pritom  len zriedka by bola súťažná autorita schopná posúdiť, dokedy presne sa takéto efekty ešte na trhu prenášajú na zákazníkov, odberateľov, či koncových spotrebiteľov účastníkov takýchto dohôd. Presné posúdenie pretrvávania takýchto efektov súťažnou autoritou nie je ani cieľom, keďže, a to  zvlášť pri kartelových dohodách, nie je ani predpokladané, že by sa mal  vyčísľovať alebo posudzovať ich skutočný dopad na trh. Aj z pohľadu európskeho práva je dostatočne ustálený princíp, že Komisia v súlade so súťažným  právom môže uzavrieť, že dopady kartelu je možné pociťovať ešte k dátumu, ktorý je neskorší ako napr.  posledné stretnutie v rámci kartelu. Je však vždy samozrejme potrebné posúdiť špecifické okolnosti  každého prípadu. Podľa ustálenej súdnej praxe na európskej úrovni, zákaz podľa čl. 101 Zmluvy je aplikovateľný aj na dohody, ktoré už nie sú účinné, ale ktoré naďalej vyvolávajú  efekty napriek tomu, že formálne prestali existovať. Súťažné pravidlá sa viažu viac na ekonomické efekty dohody obmedzujúcej súťaž než na právnu formu.   
221.	V prípade, ak podnikateľ tvrdí, že ukončil jeho účasť v karteli, súťažné právo vyžaduje striktný test na preukázanie tohto tvrdenia. Skutočnosť, že sa podnikateľ  neriadil výsledkom stretnutia, resp. dohody, ktorá má jednoznačne protisúťažný cieľ,  ho samo o sebe  nemôže zbaviť plnej zodpovednosti  za to, že participoval na karteli, ak sa verejne nedištancoval  od toho, čo bolo dohodnuté na kartelovom stretnutí, resp. dohodnuté inou formou. Takéto dištancovanie  môže spočívať napríklad vo vyhlásení spoločnosti, že už sa nechce ďalej zúčastňovať kartelu  a preto si neželá, ani aby bola naň pozývaná, resp. inak  o ňom informovaná.
222.	Pojem  verejného dištancovania  ako prostriedok zbavenia  sa zodpovednosti  musí byť vykladaný úzko.  Za kľúčové sa  považuje v tejto súvislosti to ako ostatní členovia kartelu  vnímali  zámer  nepokračovať v karteli u podnikateľa, ktorý tvrdí, že svoju účasť v ňom ukončil.
223.	Spoločnosť e´Dsystem poukazuje na to, že Rada úradu nemôže v jednom momente tvrdiť, že sú vylúčené akékoľvek kontakty medzi podnikateľmi a na druhej strane prikazovať, že sa podnikateľ musí jasne vyčleniť voči ostatným podnikateľom, inak nie je dokázané, že z dohody vystúpil. K tomuto Rada úradu poukazuje na to, že aby mohla efektívne fungovať hospodárska súťaž je vylúčené aby si konkurenti odhaľovali svoje budúce správanie na trhu. To však čo požaduje judikatúra v tomto smere nie je odhaľovanie svojich podnikateľských stratégii medzi podnikateľmi, ale jasné dištancovanie sa od protiprávneho správania a teda práve to, že podnikateľ výslovne svojim konkurentom oznámi, že nebude s nimi ďalej kooperovať, ale má záujem správať sa na trhu nezávisle. Takéto správanie, resp. takýto kontakt, nijako nemôže obmedziť hospodársku súťaž.
224.	Účastníci tohto konania nepreukázali, že k ukončeniu ich účasti na karteli došlo skôr ako to uviedol úrad v prvostupňovom rozhodnutí. Žiaden z nich nepreukázal, že ukončil účasť v karteli prijatím férového a nezávislého správania sa a ani nepreukázal, že urobil dostatočne jasné a zreteľné kroky, z ktorých by bolo ostatným účastníkom kartelu nepochybné, že ho nemajú  už ďalej považovať za člena kartelového zoskupenia. Tichý súhlas pritom tiež môže byť vnímaný  ako spoluúčasť alebo pasívny spôsob účasti na porušení. Vo všeobecnosti skutočnosť, že nie sú nájdené ďalšie dôkazy o účasti podnikateľa v dohode po dátume, kedy on sám tvrdí, že sa ho už nezúčastňoval, nemusia byť vždy jednoznačným dôkazom o jeho neúčasti na protisúťažnom správaní, ale iba o tom, že síce bol jeho súčasťou, ale bez zanechania stôp o tom. Ak k takémuto dištancovaniu nedošlo, ostatní účastníci kartelu mohli konať vo vedomí, že aj účastník, ktorý de facto sa podľa kartelovej dohody už nesprával, takýmto účastníkom aj naďalej bol a podľa toho sa tiež správali.
225.	Ako ukončenie porušovania u jednotlivých spoločností úrad akceptoval vypnutie účtovania poplatku, resp. u eD´sytém Slovakia, s.r.o. dôkaz o jeho poslednej komunikácii o predmete dohody. Rada úradu sa s takýmto záverom stotožňuje.

Dopad posudzovanej dohody

226.	Účastníci konania sa dopad dohody snažili spochybniť v prvom rade prostredníctvom napadnutia právnej kvalifikácie ako cenovej dohody. Rada úradu sa však pokiaľ ide o právnu kvalifikáciu stotožňuje  so záverom úradu, že došlo k porušeniu § 4 ods. 3 písm. a) zákona.
227.	Ak je dohoda posúdená ako dohoda, ktorá je už svojím cieľom  obmedzujúca súťaž, nie je potrebné analyzovať jej skutočné dopady ako už bolo vyššie uvedené. U takejto dohody je už objektívne predpokladané obmedzenie súťaže. Zistenie, že dohoda už svojím cieľom obmedzuje súťaž nemôže byť preto vyvrátené dôkazom, že dohoda nemá protisúťažný efekt. Podľa ustálenej európskej judikatúry nie je potrebné brať zreteľ na konkrétne efekty dohody, ak ide o dohodu, ktorá má za cieľ obmedzenie súťaže. Rovnako tak zosúladený postup je zakázaný bez ohľadu na jeho  na efekty na trhu, ak má protisúťažný cieľ. Ak teda súťažná autorita preukázala, že podnikateľ sa zúčastnil protiprávneho  správania s cieľom obmedziť súťaž, nie je povinná predložiť dôkazy o tom, že takéto správanie skutočne vyvolalo obmedzenie súťaže na trhu.  Naopak je na podnikateľovi aby preukázal, že účasť na dohode nijako neovplyvnila jeho vlastné správanie na trhu.
228.	V prípade cenovej dohody dochádza k poškodeniu jednak spotrebiteľov, ako aj k zníženiu celkového ekonomickému prospechu. V prípade cenovej fixácie neexistujú spotrebiteľské alebo sociálne benefity.
229.	Početné ekonomické štúdie poskytujú jednoznačné dôkazy o rozsahu škody spôsobenej kartelom a o benefitoch efektívneho kartelového stíhania predovšetkým na spotrebiteľa. Podľa niektorých  štúdii kartely vedú až k 25% a viac  zvýšeniu cien. 
230.	V posudzovanom prípade nešlo o komplex viacerých protisúťažných dojednaní, ako to býva u kartelov časté, ale  kartel sa zameral výlučne na jeden  parameter, avšak parameter pre súťaž kľúčový, a to cenu. Napriek tomu, že nešlo o dojednanie konečnej ceny tovaru, resp. v tomto prípade služby, ale iba o jej zložku- administratívny manipulačný poplatok, uvedené ovplyvňovalo v konečnom dôsledku cenu poskytovanej služby. Vzhľadom na citlivosť na cenové výkyvy na trhu distribúcie informačných technológii a doplnkového sortimentu suma  1 Eur  bola spôsobilá ovplyvniť súťaž medzi konkurentmi, čo je zrejmé už zo samotnej podstaty a dôvodu koordinácie účastníkov dohody pri zavedení manipulačného poplatku. 
231.	Posudzovaná dohoda môže byť zaradená medzi tzv. „čisté dohody“ („naked agreement“) kedy dohoda obmedzujúca súťaž obmedzuje súťaž bez toho, že by produkovala akékoľvek prevažujúce pozitívne efekty. Horizontálna kartelová dohoda týkajúca sa cien patrí medzi najzávažnejšie obmedzenia súťaže, keďže obmedzuje súťaž s ohľadom na jej  kľúčový parameter, ktorým je cena.
232.	V  posudzovanom prípade, ako to uviedol aj prvostupňový orgán, nebolo potrebné  preukazovať skutočné dopady takejto dohody na trhu. Jednoznačným cieľom, ktorý dohoda sledovala, bolo nekonkurovanie si na trhu a  teda prinajmenšom  zníženie intenzity súťaže  na trhu, na ktorom účastníci konania pôsobia.
233.	Účastník konania  ABC Data, s.r.o. poukazoval na rozsudok Súdneho dvora z 11.09.2014 sp.zn. 67/13 – P Groupement des cartes bancaires v Komisia. Poukazoval na to, že súd v danom prípade požadoval vykonanie analýzy, aby mohlo byť určité konanie považované za také obmedzenie súťaže, aby mohlo byť kvalifikované z hľadiska cieľa, ktorý chcela dohoda dosiahnuť. Rada úradu v tejto súvislosti uvádza nasledovné. Predmetný rozsudok Súdneho dvora nijako nevyvracia postup úradu a  Rady úradu v tomto prípade. Naopak, je s ním v súlade. Relevantnými odsekmi v danom rozsudku sú ods. 49 a 50. Súd v nich uvádza, že z  judikatúry je zrejmé, že niektoré typy koordinácie medzi podnikateľmi majú dostatočný stupeň škodlivosti pre hospodársku súťaž na to, aby bolo možné dospieť k záveru, že preskúmanie ich účinkov nie je nevyhnutné. Súd poukazuje na to, že judikatúra vychádza z toho, že určité formy koordinácie medzi podnikateľmi možno považovať za škodlivé pre riadne fungovanie hospodárskej súťaže už z dôvodu ich samotnej povahy. Ako ďalej uvádza súd v prípade, že analýza určitého typu koordinácie medzi podnikmi neodhalí dostatočný stupeň škodlivosti vo vzťahu k hospodárskej súťaži,  bude potrebné skúmať jeho následky, a aby bolo možné ho zakázať, požadovať zhromaždenie dôkazov preukazujúcich, že hospodárska súťaž bola skutočne citeľným spôsobom vylúčená, obmedzená alebo skreslená. Toto sú však teoretické východiská aj v tomto konaní. Úrad dostatočne preukázal a zdôvodnil, že v posudzovanom prípade  ide o dohodu, ktorá ma za cieľ obmedzenie súťaže  a teda už z jej povahy vyplýva, že je pre súťaž škodlivá. V predmetnom prípade však Súdny dvor vyčítal Všeobecnému súdu, že pri definovaní obmedzenia súťaže prostredníctvom cieľa Všeobecný súd nevzal dostatočný zreteľ na  relevantnú judikatúru,  podľa ktorej základným právnym kritériom pre určenie, či koordinácia medzi podnikateľmi predstavuje  obmedzenie súťaže „cez cieľ“ je  zistenie, že taká koordinácia  už na základe samotnej povahy  škodí  riadnemu fungovaniu súťaže. Súdny dvor vytkol Všeobecnému súdu, že v danom prípade tento  nijako nevysvetlil, v rozpore s danou judikatúrou, v akom zmysle, resp. ako dané posudzované obmedzenie súťaže obsahuje už samo, svojou povahou,  dostatočný stupeň poškodenia súťaže, aby mohlo byť charakterizované ako obmedzenie cieľové. V tomto smere preto Súdny dvor potom požadoval analýzu, ktorá podľa neho v rozsudku Všeobecného súdu absentovala. Je však potrebné podotknúť, že predmetom daného  konania bola úplne iná protisúťažná praktika (t.j. nie fixácia cien) ako je posudzovaná v tomto prípade. Komisia posudzovala v danom prípade správanie subjektu Groupement des cartes bancaires  ako rozhodnutie združenia podnikateľov, v oblasti systému platobných kariet vo Francúzsku. Posudzované správanie  podľa názoru Komisie malo charakter  vylučovacej dohody, ktorej cieľom bolo brániť hospodárskej súťaži nových účastníkov trhu vydávania platobných kariet vo Francúzsku. Tento prípad preto nie je aplikovateľný na posudzovanú situáciu. Na druhej strane však  v bode 51 daného rozsudku Súdny dvor uvádza, že je ustálená prax, že určité koluzívne správanie, také ako kartel o horizontálnej cenovej fixácii, môže byť považované za tak pravdepodobné, že bude mať negatívne efekty a to, najmä na ceny, množstvo alebo kvalitu tovarov a služieb, že môže byť považované za nadbytočné pre účely článku 81 (1) Zmluvy preukazovať, že skutočne má efekty na trh. Skúsenosti podľa súdu preukazujú, že také správanie vedie k poklesu produkcie a cenovým nárastom rezultujúcim v neefektívnej alokácii zdrojov a vedúce k poškodeniu predovšetkým spotrebiteľov.
234.	Účastníci konania poukazovali na to, že v prípade posudzovanej dohody nedošlo k nijakým dopadom na trhu. S týmto však nemožno súhlasiť. V prvom rade je potrebné zdôrazniť, že podľa § 3 ods. 1 zákona obmedzovanie súťaže je každé obmedzenie voľnosti konania podnikateľa na relevantnom trhu, najmä vylučovanie existujúcich alebo možných súťažných aktivít, skutočné alebo možné zníženie rozsahu konkurenčnej aktivity alebo skresľovanie konkurenčných podmienok. Zakázaná je teda už aj dohoda, ktorá v sebe nesie potenciál obmedzenia a teda nemuselo nevyhnutne k reálnemu obmedzeniu aj dôjsť.
235.	Úmyslom účastníkov konania bolo zaviesť do praxe dohodu, ktorá potenciál obmedzenia súťaže rozhodne mala. Účastníci dohody pritom pokrývali viac ako polovicu  trhu. Išlo síce o koordináciu iba zložky konečnej ceny, avšak cenové výkyvy aj vo výške iba 1 Eur podľa zhromaždených dôkazov na predmetnom trhu dokážu vyvolať preskupenie zákazníkov, o ktorých zvádzajú boj účastníci konania. Dojednaním sa na jednotnom postupe mali účastníci konania zámer dosiahnuť vylúčenie takéhoto rizika a teda vylúčenie konkurenčného boja, pre ktorý by sa bez dohody vytvoril priestor. V takomto prípade nemožno popierať potenciál obmedzenia súťaže, ktorý v sebe takáto dohoda niesla. Účastníci konania preto primárne nezískali výhodu len v dôsledku toho, že bez obáv z konkurencie mohli zvýšiť cenu prostredníctvom zavedenia ďalšej cenovej zložky a tým účtovať vyššiu cenu za poskytovanú službu ale predovšetkým z vylúčenia súťaže v určitom rozsahu v tejto oblasti ako takej, čo im mohlo do budúcna priniesť zisky, ktoré by bez takejto koordinácie nezískali.
236.	  Účastníci konania sa nesnažili riešiť vzniknutú situáciu, ktorá im sťažovala pôsobenie na trhu, ktoré popisovali,  racionalizačnými opatreniami, zvýšením efektívnosti, resp. inými súťažnými spôsobmi, ale riešenie hľadali v pre nich bezpečnejšej a istejšej forme dohody s konkurenciou. Účastníci dohody sa navzájom informovali vopred o postupe v oblasti svojej cenovej politiky, ktorý zamýšľali prijať, takže každý z nich potom mohol prispôsobovať svoje podnikateľské správanie na trhu  s vedomím toho, že jeho konkurent sa bude správať na základe  dojednania  rovnako.
237.	Pokiaľ ide o námietku, že podľa štandardnej európskej judikatúry, ťažké kartely sa takmer vždy vyznačujú snahou účastníkov výhodne zvýšiť ceny tovarov s touto sa možno vo všeobecnosti  stotožniť. Vychádzajúc zo získanej e-mailovej komunikácie zavedenie manipulačného poplatku bez koordinácie s konkurenciou  prinášalo so sebou riziko  prechodu zákazníkov ku konkurencii. Toto však dohoda mala vylúčiť a zabezpečiť zvýšenie cien, prostredníctvom zavedenia poplatku, bez ohrozenia pozície zúčastnených strán na kartelovej dohode, t.j. ohrozenia zo straty zákazníkov z dôvodu zmeny cenovej politiky.
238.	Je treba zdôrazniť, že podnikatelia, ktorí uzatvoria dohodu, ktorá má za cieľ obmedzenie súťaže, sa v zásade nemôžu vyhnúť uplatneniu súťažných pravidiel tvrdením, že ich dohoda nemohla mať merateľný dopad na hospodársku súťaž. Dohoda mohla mať pri tom pre jej strany zmysel iba vtedy ak bola pre  ne v ich obchodnej politike užitočná a teda vtedy keď by vylúčila, resp. znížila riziko súťaže medzi nimi.
Záver

239.	Rada úradu má za to, že úrad zabezpečil súbor hodnoverných dôkazov s vysokou dôkaznou hodnotou, keďže ide o e-maily z obdobia protiprávneho správania, t.j.  z obdobia  prípravy a zavádzania manipulačného poplatku, ktoré si zasielali zástupcovia  účastníkov konania, ktorí priamo v spoločnostiach prijímali rozhodnutia v danej veci. Ide teda o dôkazy z obdobia, keď účastníci konania ešte neboli vyšetrovaní a tieto nie sú ovplyvnené vyšetrovaním a preto ich význam je značný. Dôkazy sú zrozumiteľné, jasné a logické nezakladajúce pochybnosti a taká je aj ich interpretácia zo strany úradu. Ide o dôkazy detailne pojednávajúce o porušení, ktoré sa navzájom dopĺňajú a neodporujú si. Je z nich možné jednoznačne vyvodiť, na čom sa účastníci konania dohodli. Preto aj v rámci komunikácie medzi účastníkmi dohody zaznelo, aby e-maily boli odstránené, keďže strany si sami uvedomovali, že je možné ich analýzou dospieť k porušeniu zákona z ich strany. Interná komunikácia v jednotlivých spoločnostiach nadväzuje na to čo bolo dohodnuté na úrovni  podnikateľov. Detailnosť dôkazov zvyšuje ich celkovú dôveryhodnosť v tomto prípade a odstraňuje  možné pochybnosti výkladu. Závery úradu vyplývajú  z konzistentného súboru dôkazov a sú  dostatočne podložené.
240.	Naproti tomu Rada úradu považuje  vyjadrenia účastníkov konania za nekonzistentné a nepresvedčivé. V  súvislosti so zhromaždeným súborom dôkazov  Rada úradu poukazuje na to, že úrad získal značné množstvo dôkazov o protisúťažnom cieli správania, ktoré nemôžu byť vyvrátené obhajobou založenou na špecifickosti trhu a zvýšenými  logistickými nákladmi, resp. zvýšenými nákladmi na administráciu procesov fakturácie. Úrad uniesol dôkazné bremeno o tom, že účastníci konania sa dopustili protisúťažného správania vo forme nepriameho určenia ceny a  preukázal tiež dostatočným spôsobom mieru účasti jednotlivých účastníkov na dosahovaní spoločného cieľu, ktorý  posudzovaná dohoda  sledovala.
241.	Účastníci konania sami nepredložili nič, čo by úradom získané dôkazy a z nich vyvodené závery o skutkovom stave spochybnilo. Naopak sami účastníci konania aj vo svojich vyjadreniach pripustili, že ku komunikácii medzi nimi došlo,  avšak dôvod tejto komunikácie zdôvodňovali inými legitímnymi cieľmi ako obmedzovaním hospodárskej súťaže. 
242.	Dôvody ukončenia dohody nespočívali  v tom, že strany dohody sa rozhodli nepokračovať v protisúťažnom konaní a viesť férovú hospodársku súťaž. Dôvodom boli dve skutočnosti navzájom súvisiace. V prvom rade je pomerne bežným javom, že aj v prípade, ak sa podnikatelia rozhodnú uzatvoriť dohodu obmedzujúcu súťaž majú snahu využívať ju najmä vo svoj individuálny prospech a preto v prípade, keď je to možné sa od nej vo svoj prospech odkláňajú. Takéto správanie však nemožno, ako poukázal aj prvostupňový orgán, považovať za dôkaz správania  sa v súlade so zákonom. Iba jednoznačné dištancovanie sa od cieľu protisúťažného správania by bolo možné za také považovať. Preto námietky o tom, že jednotliví účastníci konania neboli vlastne členom kartelu, pretože tento realizovali inak ako bolo dohodnuté nemožno akceptovať. Strany sa dohodli na zavedení poplatku vo výške 1 Eur na každú faktúru. Pod tlakom reakcií svojich zákazníkov, ktorí s tým nesúhlasili, sa snažili postupovať, tak aby týchto nestratili a teda buď im zavedený manipulačný poplatok v niektorých prípadoch neúčtovať alebo im ho nejakou inou formou v určitých prípadoch  kompenzovať.
243.	To, či by došlo k prirodzenému zániku kartelu v dôsledku nedisciplinovanosti jeho členov, resp., či jeho zánik skutočne urýchlil zásah úradu, nepovažuje Rada úradu za až tak rozhodujúce. Podstatným je, že kartel nezanikol z dobrovoľného rozhodnutia jeho členov nezúčastňovať sa ďalej na protisúťažnej praktike. O tom svedčí to, že strany skutočne zavedenie poplatku monitorovali a o porušovaní dohody sa navzájom informovali. Jediná spoločnosť SWS Distribution, a.s. síce nezaviedla manipulačný poplatok vôbec avšak o karteli bola informovaná, nedištancovala sa od neho a na jeho realizáciu sa aj pripravovala. To, že nakoniec manipulačný poplatok nezaviedla bolo, podľa získaných dôkazov, výlučne dôsledkom reakcií zákazníkov konkurencie, keď sa táto spoločnosť obávala, že by jej takýto postup mohol v konečnom dôsledku poškodiť a teda nie jej reálna snaha vyhnúť sa protiprávnemu konaniu a neporušovať zákon. Tým, že v konečnom dôsledku ostatné strany dohody neinformovala o svojom internom rozhodnutí, napomohla k zavedeniu kartelu do praxe, pretože v prípade jednoznačnej dištancie od protiprávneho konania mohli zneistieť aj ďalší členovia kartelu  avšak za situácie, keď si neboli vedomí, že niektorí z členov manipulačný poplatok reálne nezavedie kartelové dojednanie realizovali.
244.	Rada úradu tiež poukazuje na to, že zavedenie manipulačného poplatku účastníci konania zdôvodňovali svojim nezávislým  podnikateľským rozhodnutím s tým, že tento krok bol nevyhnutný z dôvodov, ktoré uviedli. Nie je však potom zrejmé, prečo v účtovaní manipulačného poplatku na základe vlastného rozhodnutia ďalej nepokračovali,   ale práve poukazovali na to, že došlo k vypnutiu jeho účtovania na základe intervencie úradu. Ak išlo o nezávisle podnikateľské rozhodnutie, ktoré bolo pre chod firmy potrebné, dalo by sa očakávať, že aspoň niektorá spoločnosť bude aj naďalej takýto, resp. obdobný,  poplatok účtovať.  
245.	Rada úradu má za to, že sa so všetkými námietkami podnikateľov už v rámci výzvy pred vydaním rozhodnutia  dostatočne vysporiadala. Ďalšie námietky účastníkov v tomto smere pramenia skôr z toho, že Rada úradu sa s ich námietkami nestotožnila. 
Aplikácia § 6 zákona 

246.	Podľa ustanovenia § 6 zákona sa zákaz podľa § 4 zákona nevzťahuje na dohodu obmedzujúcu súťaž, ak spoločný podiel účastníkov dohody obmedzujúcej súťaž alebo podiel ani jedného z nich nepresiahne 10% celkového podielu tovarov na relevantnom trhu v Slovenskej republike, okrem
a) dohôd obmedzujúcich súťaž uvedených v § 4 ods. 3 písm. a) až c) alebo
b) obmedzovania súťaže kumulatívnym účinkom dohôd obmedzujúcich súťaž, ktoré obsahujú obdobný druh obmedzení súťaže a ktoré vedú k obdobným účinkom na relevantnom trhu, a ich spoločný podiel presahuje 10% celkového podielu tovarov na relevantnom trhu.
Úrad správne vyhodnotil, že nakoľko v tomto prípade ide o dohodu obmedzujúcu súťaž podľa § 4 ods. 3 písm. a) zákona, nie je možné aplikovať ustanovenie § 6 ods. 1 zákona.

Pokuta 

Východiská pre výpočet pokuty

247.	Voľná úvaha pri rozhodovaní o výške pokuty za správny delikt je myšlienkový proces, v rámci ktorého má správny orgán zvažovať závažnosť porušenia právnych predpisov vo vzťahu ku každému zisteniu protiprávneho konania, jeho následky, dobu protiprávnosti tak, aby uložená sankcia spĺňala nielen požiadavku represie, ale aj preventívny účel.  
248.	Podľa § 38 ods. 1 zákona úrad za porušenie ustanovení § 4 ods. 1, § 8 ods. 6, § 10 ods. 9, § 25 ods. 5 a § 29 ods. 5 uloží pokutu podnikateľovi do 10 % z obratu podľa § 10 ods. 3 za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie a podnikateľovi, ktorý za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie dosiahol obrat do 330 eur alebo ktorý nemal žiadny obrat, alebo podnikateľovi, ktorého obrat nemožno vyčísliť, pokutu do 330 000 eur.
249.	Úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení tohto zákona, porušovania ustanovení osobitného predpisu alebo porušovania podmienky, povinnosti alebo záväzku uloženého rozhodnutím úradu. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.
250.	Pri aplikácii zákonných ustanovení úrad aplikoval aj Metodický pokyn úradu  o postupe pri určovaní pokút v prípadoch zneužívania dominantného postavenia a dohôd obmedzujúcich súťaž účinný do 01.07.2014 (v texte ako „Metodický pokyn“). Prostredníctvom Metodického  pokynu úrad zabezpečuje realizáciu zásady zakotvenej v Správnom poriadku, že v rovnakých veciach sa má postupovať rovnako ( § 3 ods. 4 SP).
251.	Podľa Metodického pokynu sa základná suma pokuty stanoví na základe súčinu relevantného obratu a percenta určeného na základe závažnosti porušovania zákona (v rozsahu do 30 %), pričom následne sa tento súčin prenásobí počtom rokov, počas ktorých k porušovaniu zákona dochádzalo a vyhodnotí sa existencia priťažujúcich a poľahčujúcich okolností. Nakoniec úrad zhodnotí, či neprišlo k prekročeniu 10% z celkového obratu.
252.	Východiskom pri určovaní pokuty je relevantný obrat. Relevantným obratom podnikateľa sa rozumie obrat za predaj tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo týka, a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu. Úrad pri tom zohľadňuje relevantný obrat dosiahnutý za posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa podnikateľ dopustil porušovania. Kombinácia hodnoty predaja v súvislosti s porušením a trvaním porušenia sa pritom  považuje za vhodnú hodnotu na vyhodnotenie ekonomického významu porušenia, ako aj relatívneho podielu každého podnikateľa na porušení.
253.	Úrad správne vychádzal pri výpočte pokuty z obratu z predaja informačných  technológií a doplnkového sortimentu, keďže  tohto predaja sa porušenie týkalo.  Úrad vychádzal z obratu dosiahnutého v roku 2013, v prípade spoločností AT Computer, s.r.o. a eD´system Slovakia, s.r.o. za účtovné obdobie 2012/2013, resp. 2013/2014, uvedený vo výkaze ziskov a strát, nakoľko sa jedná o posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa účastníci konania  zúčastnili na protisúťažnom konaní. Rada úradu považuje tento postup za správny.
254.	Účastníci konania namietali započítanie vnútropodnikových predajov a predajov do zahraničia do obratu na účely výpočtu pokuty. Námietky o nesprávnom započítavaní vnútropodnikových predajov a predajov do zahraničia Rada úradu neakceptuje.
255.	  Za základ pre výpočet pokuty bol správne vzatý obrat dosahovaný na území Slovenskej republiky, ktorá predstavuje v tomto prípade priestorový relevantný trh. To, že časť obratu sa týka zahraničných predajov neznamená, že v tomto prípade  ide o obrat dosahovaný  mimo územia zadefinovaného relevantného  trhu. Išlo o obraty podnikateľov pôsobiacich na vymedzenom relevantnom trhu, ktorým je územie Slovenskej republiky a nie územie iných štátov. Úrad nevyčleňoval (teda nezohľadňoval) obraty dosiahnuté za predaje do zahraničia, nakoľko z dôkazov, ktoré mal k dispozícii a ktoré preukazujú existenciu dohody vyplýva, že sa účtovanie poplatku malo týkať všetkých skupín predajov. Účastníci konania sa dohodli na účtovaní poplatku všetkým klientom za každú faktúru a predaje do zahraničia z dohody nevylúčili, preto nie je, ani podľa Rady úradu, dôvod vyčleňovať tieto predaje z relevantného obratu. Súťaž medzi účastníkmi dohody prebiehala na Slovensku. A teda, aj keď  časť predajov smerovala do zahraničia k súbehu dopytu a ponuky, a tým k obmedzeniu súťaže, došlo na území Slovenskej republiky. Na tom závere nemení nič ani skutočnosť, resp. námietka, že  tieto poplatky nemuseli  byť  vždy účtované u všetkých účastníkov dohody. Ako je uvedené na inom mieste, napriek dojednaniu účastníkov konania, podľa ktorého z dohody neboli výnimky pre určité typy predajov, účastníci ju neaplikovali vždy rovnako a aj sa odchyľovali  od nej. Rada úradu v tejto súvislosti vychádza z dôkazov preukazujúcich predmet dohody a nezakladá  svoje závery na internom rozhodnutí  jedného účastníka konania ako  namieta spoločnosť ABC Data, s.r.o. V  tomto konaní sa nepreukázalo, že by zahraničné predaje boli z protisúťažného správania vylúčené alebo by sa na ne  vzťahoval nejaký iný režim. Rada úradu preto „nenanucuje“ vôľu účastníkom konania ohľadne účtovania poplatku pri zahraničných predajoch, ale vychádza zo zhromaždeného súboru dôkazov, vrátane vyjadrení jednotlivých účastníkov konania. 
256.	Spoločnosť AT Computer, s.r.o. v súvislosti s vnútropodnikovými  predajmi  uviedla, že je prirodzené a logické, že  účastníci nemohli mať akýkoľvek záujem  na tom, aby bol poplatok  účtovaný v rámci vlastných podnikov a medzi účastníkmi navzájom. Tento záver  jednoznačne dokazuje, podľa jej názoru, aj skutočnosť, že poplatok v prípade vnútropodnikových predajov a predajov medzi účastníkmi nikdy účtovaný nebol. Aj v prípade, že by Rada úradu považovala údajnú dohodu za dohodu o cenách, podľa názoru účastníka konania, za žiadnych okolností  nemôže dospieť k záveru, že súčasťou tejto dohody bolo zvýšenie cien vo vnútri podniku alebo medzi stranami údajnej dohody.
257.	 Ohľadom vnútropodnikových predajov Rada úradu uvádza, že  postup úradu bol správny. Tieto obraty z  protisúťažnej dohody rovnako tak neboli vyčlenené a nie je ani dôvod ich vyčleniť z obratu na účely  výpočtu pokuty. 
258.	Medzi významné zásady konania   patrí zásada rovnosti zaobchádzania. Táto zásada predstavuje aj základnú zásadu práva Európskej únie, zakotvenú v článkoch 20 a 21 Charty základných práv Európskej únie. Z ustálenej judikatúry vyplýva, že uvedená zásada vyžaduje, aby sa v porovnateľných situáciách nepostupovalo rozdielne a v rozdielnych situáciách rovnako, ak takýto postup nie je objektívne odôvodnený. 
259.	Relevantný obrat  je obrat z predaja tovarov a služieb, ktorých sa porušenie týka, t.j. distribúcie informačných technológií a doplnkového sortimentu na území Slovenskej republiky. Na účely vyčíslenia relevantného obratu nie je pritom podstatné aké predajné kanály podnikateľ používa, ani či reálne na každú transakciu vždy uplatňuje pravidlá dohody. Nezarátaním vnútropodnikových obratov by sa úrad dopustil diskriminácie podnikateľov, ktorí nie sú vertikálne integrovaní, v dôsledku čoho by následne  zisk z kartelu nemusel byť dostatočne zohľadnený a podnikateľ  by tak  mohol uniknúť sankcii primeranej jeho významu na trhu.
260.	Rada úradu v tejto súvislosti  poukazuje na rozsudok  Súdneho dvora z  12.11.2014 vo veci C-580/12 P, Guardian Industries Corp, Guardian Europe Sàrl v Komisia, v ktorom  súd uviedol nasledovné: „...Netreba teda vykonať rozlíšenie medzi týmito predajmi podľa toho, či boli realizované s nezávislými tretími osobami alebo subjektmi patriacimi do toho istého podniku. Nezohľadniť hodnotu predaja patriaceho do tejto poslednej uvedenej kategórie by nevyhnutne znamenalo bezdôvodne zvýhodniť vertikálne integrované spoločnosti, umožniac im vyhnúť sa sankcii proporcionálnej ich významu na trhu výrobkov, na ktorom došlo k porušeniu (pozri v tomto zmysle rozsudok KNP BT/Komisia, EU:C:2000:625, bod 62). Okrem prospechu, ktorý možno očakávať od dohody o horizontálnom stanovení cien pri predaji tretím nezávislým osobám, totiž vertikálne integrované podniky môžu mať takisto prospech z takejto dohody na trhu na výstupe pri spracovaných výrobkoch, do zloženia ktorých vstupujú výrobky, ktoré sú predmetom porušenia, a to dvoma rôznymi spôsobmi. Buď tieto podniky prenesú zvýšenie ceny výrobných vstupov, ktoré vyplýva z predmetu porušenia, na cenu spracovaných výrobkov, alebo ich neprenesú, ale znamená to pre nich výhodu vo vzťahu k nákladom oproti ich konkurentom, ktorí si zabezpečujú tie isté výrobné vstupy na trhu výrobkov, ktorý bol predmetom porušenia. To je dôvod, pre ktorý, ako uviedol generálny advokát v bodoch 28 až 34 svojich návrhov, súdy Únie vždy zamietali dôvody, ktorými chceli vertikálne integrovaní výrobcovia dosiahnuť to, aby ich interné predaje boli vylúčené z obratu slúžiaceho ako základ pre výpočet ich pokuty (rozsudok KNP BT/Komisia, EU:C:2000:625, bod 62; pozri tiež rozsudky Europa Carton/Komisia, EU:T:1998:89, bod 128; KNP BT/Komisia, EU:T:1998:91, bod 112; Lögstör Rör/Komisia, EU:T:2002:72, body 360 až 363, ako aj Tokai Carbon a i./Komisia, EU:T:2005:220, bod 260). Nakoniec, z ustálenej judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že pokiaľ ide o určenie výšky pokuty, uplatnenie rôznych metód výpočtu nemôže viesť k diskriminácii medzi podnikmi, ktoré sa zúčastnili na tom istom porušení článku 81 ods. 1 ES (pozri rozsudok Alliance One International a Standard Commercial Tobacco/Komisia a Komisia/Alliance One International a i., C‑628/10 P a C‑14/11 P, EU:C:2012:479, bod 58).Ako bolo pripomenuté v bode 58 tohto rozsudku, na účely posúdenia podielu z celkového obratu pochádzajúceho z predaja výrobkov, ktoré sú predmetom porušenia, netreba vykonať rozlišovanie medzi internými predajmi a tými, ktoré sa vykonávajú vo vzťahu k tretím nezávislým osobám. Z toho vyplýva, že na určenie tohto obratu sa vertikálne integrované podniky nachádzajú v situácii porovnateľnej so situáciou výrobcov, ktorí nie sú vertikálne integrovaní. S týmito dvoma typmi podnikov teda treba zaobchádzať rovnako. Vylúčiť interné predaje z relevantného obratu by znamenalo uprednostniť tie prvé, znížiac ich relatívnu váhu na porušení v neprospech druhých, a to na základe kritéria, ktoré nemá žiadny vzťah so sledovaným cieľom pri určovaní tohto obratu a ktoré má odrážať hospodársky význam porušenia a relatívnu váhu každého z podnikov, ktorí sa porušenia zúčastnili.“
261.	Účastníci konania tiež namietali, že obrat ako základ pre výpočet pokuty mal zahŕňať iba predaje, pri ktorých sa manipulačný poplatok reálne účtoval. Takýto postup výpočtu pokuty by však nebol správny. Ako bolo uvedené relevantným obratom sa rozumie obrat bez daní dosiahnutý podnikateľom z predaja tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie priamo alebo nepriamo dotýka. Sankcia má zasiahnuť  do majetkových pomerov porušovateľa zákona tak, aby splnila represívny účel. Aby tento zásah bol proporčný a spravodlivý, pokuta sa vypočítava práve iba z relevantného obratu, ktorý sa týka tovarov a služieb, ku ktorým sa porušenie viaže, čo znamená, že  podnikateľ je potrestaný v súvislosti s podnikaním, pri ktorom sa porušenia dopustil. Viazať pokutu iba vo vzťahu k predajom, kde bol manipulačný poplatok aj reálne účtovaný znamená viazať pokutu v podstate iba  na skutočný dopad  praktiky. Skutočný dopad praktiky však vždy nemusí odrážať závažnosť konkrétneho porušenia tak ako je tomu aj v tomto posudzovanom prípade. Tento výklad Rady úradu AT Computer, s.r.o. namietal vo výzve pred vydaním rozhodnutia. AT Computer, s.r.o. uviedol, že vedie k ignorovaniu materiálnej nebezpečnosti praktiky, nakoľko by inak dve rovnaké dohody, z ktorých jedna by bola zavedená plošne pre celý relevantný trh a druhá, ktorá by bola zavedená  napríklad  len pre jednu konkrétnu transakciu, boli sankcionované rovnako na základe rovnakého relevantného obratu. Takýto prístup k ukladaniu pokút by viedol k stieraniu rozdielov medzi prípadmi  s rozličnou  faktickou nebezpečnosťou, čo je riešenie  priamo odporujúce zásade primeranosti sankcie a zásade legitímneho očakávania účastníkov konania. Ďalším dopadom tohto riešenia by bolo dvojité  pripočítanie typovej závažnosti deliktu, keď typová  závažnosť vyjadrená v %, ktorými má byť prenásobený obrat  a takisto v obrate samotnom. To spôsobuje neprimeranosť sankcie a je rovnako v rozpore so zásadami správneho trestania. Uvedené tvrdenie Rada úradu nemôže akceptovať. Skutočný dopad praktiky v tomto prípade nebol síce výrazný, avšak potenciál obmedzenia súťaže, ktorý dohoda mala tento skutočný dopad  rozhodne presahoval. Navyše, ako bolo viackrát uvedené, v prípade cieľovej dohody nie je nevyhnutné ani skúmať jej skutočné dopady na trh. Bez ohľadu na to je však potrebné konštatovať, že pri posudzovaní závažnosti úrad zohľadňuje práve skutočnosti, ktoré účastník konania namieta a teda, či išlo o dohodu aplikovanú  na celom trhu alebo iba vo vzťahu k určitej transakcii.
262.	V tejto súvislosti  Rada úradu poukazuje opätovne aj na rozsudok  Súdneho dvora z 12.11.2014 vo veci C-580/12 P, v ktorom súd uviedol nasledovné :
„V dôsledku toho, hoci sa pojem hodnoty predaja uvedený v tomto bode 13 nemôže iste rozšíriť tak, aby zahŕňal predaj realizovaný predmetným podnikom, ktorý nepatrí do pôsobnosti vytýkaného kartelu, bol by narušený cieľ sledovaný týmto ustanovením, keby sa mal tento pojem vnímať len ako týkajúci sa obratu dosiahnutého iba pri predaji, v prípade ktorého sa preukázalo, že bol naozaj ovplyvnený týmto kartelom (rozsudok Team Relocations a i./Komisia, C‑444/11 P, EU:C:2013:464, bod 76). Takéto obmedzenie by okrem toho spôsobilo umelú minimalizáciu hospodárskeho významu porušenia spáchaného daným podnikom, keďže samotná skutočnosť, že sa zistil obmedzený počet priamych dôkazov o predaji skutočne ovplyvnenom kartelom by viedla k tomu, že by nakoniec bola uložená pokuta bez skutočného vzťahu s pôsobnosťou predmetného kartelu. Takáto odmena za utajenie by narušila takisto cieľ sledovania a účinného sankcionovania porušení v článku 81 ES, a preto ju nemožno pripustiť (rozsudok Team Relocations a i./Komisia, EU:C:2013:464, bod 77).V každom prípade treba zdôrazniť, že časť celkového obratu pochádzajúca z predaja výrobkov, ktoré sú predmetom porušenia, môže najlepšie odrážať hospodársky význam tohto porušenia.“
263.	Pokiaľ ide o námietku, že aj Komisia vychádza z toho, že výška pokuty sa má týkať len predajov  súvisiacich s porušením a nie je správna  paušalizácia pokuty na všetky predaje, bez ohľadu na to, či sa takých predajov porušenie týka alebo nie, Rada úradu uvádza, že pokuta v tomto prípade sa týka práve predajov, ktorých sa porušenie týka.
Závažnosť

264.	Úrad posúdil správanie účastníkov konania ako veľmi závažné. 
265.	Koluzívne praktiky umožňujú firmám uplatňovať trhovú silu, ktorú by inak nemali. Umelo obmedzujú súťaž, zvyšujú ceny a preto znižujú spotrebiteľský prospech. Ako už bolo uvedené, v súťažnom práve je nesporné, že určité formy kolúzie môžu byť považované už ich samotnou povahou za narúšajúce fungovanie hospodárskej súťaže.
266.	Pri aplikácii súťažného práva v prípade koordinácie, výsledkom ktorej je určovanie cien, je irelevantné, či podnikatelia  v konečnom dôsledku boli úspešní v dosiahnutí zamýšľanej  koluzívnej schémy určenia cien alebo nie. A to dokonca aj v prípade ak by sa preukázalo, že podnikatelia  neovplyvnili ceny vôbec.
267.	Dojednanie o cenách už svojou povahou predpokladá ovplyvnenie jednak spotrebiteľov, ale aj menších podnikateľov, ktorí sa spoliehajú na takýchto dodávateľov  pre ich prežitie na trhu. Nie je však potrebné skúmať, či účtovanie poplatku odberateľom v dôsledku uzatvorenia protisúťažnej dohody bolo prenesené až na konečného spotrebiteľa.
268.	Nie je teda podstatné ako ku kartelovej  dohode došlo alebo ako efektívna v skutočnosti bola, ale podstatným je to, že konkurenti sa dojednávali na cene spoločne a nie individuálne v rámci svojej nezávislej obchodnej politiky.  Z daného dôvodu nie je dôležité aký skutočný dopad táto posudzovaná dohoda mala, aké reálne zisky, resp. majetkový prospech, z nej účastníci získali, resp. v akom rozsahu presne trh poškodila. Podstatné je to, že jej účastníci sa rozhodli komunikovať so svojimi konkurentmi o otázkach, ktoré v rámci férovej súťaže predstavujú informácie, ktoré si jednotliví podnikatelia chránia ako trhovo senzitívne, v tomto prípade nastavenie cenovej politiky, resp. jej zložky.
269.	Keďže sa škodlivý účinok pri takejto dohode priamo predpokladá,  nie je potrebné ho vyčísľovať a precízne skúmať. V preskúmavanom prípade možno konštatovať, že práve zavedenie alebo nezavedenie poplatku, resp. jeho výška, tiež vytvárali ďalší priestor na súťaž medzi účastníkmi dohody. Cieľom dohody však bolo práve vylúčiť takúto súťaž a udržať stav na trhu aký bol, t.j. aby nedochádzalo k preskupovaniu zákazníkov medzi účastníkmi dohody. Zreteľ musí byť daný v posudzovanom prípade na objektívny fakt, že z dôvodu kartelu sa strany výslovne vzdali ich slobody súťažiť jedna s druhou v tejto oblasti. Tak posúdenie vplyvu faktorov iných než dobrovoľné rozhodnutie strán nesúťažiť jedna s druhou je nevyhnutne založené na odôvodnenej pravdepodobnosti, ktorá nie je precízne kvantifikovateľná.
270.	V uvedenom prípade sa účastníci dohody ale nedohodli priamo na cene tovarov alebo služieb, ale dohodli sa na zavedení manipulačného poplatku v jednotnej výške na všetky vystavené faktúry za tovar, čo ovplyvnilo konečnú cenu a teda došlo k nepriamemu určeniu ceny. Takéto správanie malo  potenciál vylúčenia súťaže a tiež malo, resp. mohlo mať, za následok aj zvýšenie ceny tovarov odberateľmi účastníkov dohody vo vzťahu ku konečným spotrebiteľom. V prípade spoločnosti Asbis SK, spol. s r.o., ktorá ako jediná z účastníkov dohody predávala svoje tovary a služby aj konečným spotrebiteľom, tento  poplatok platili aj priamo koneční spotrebitelia. 
271.	Účastníci konania patria medzi významných hráčov na vymedzenom relevantnom trhu. Ich odhadovaný spoločný podiel tvorí viac ako polovicu trhu distribúcie informačných technológií. Protisúťažné konanie účastníkov konania malo teda dopad na väčšinu trhu distribúcie informačných  technológií a doplnkového sortimentu. 
272.	Nemožno tiež jednoznačne konštatovať, že zadefinovaný relevantný trh je nevýznamný, a to aj z pohľadu nadväznosti na iné trhy. Význam trhu však bol dostatočne zohľadnený v percente určenom úradom za závažnosť porušenia.
273.	Ak sektor, v ktorom  podnikatelia pôsobia vykazuje nejaké problémy ovplyvňujúce ich ziskovosť, ako je to popisované aj v tomto prípade, nie je možné subjektívne problémy podnikateľov riešiť protiprávnym konaním, ktoré síce s najväčšou pravdepodobnosťou rieši problémy daných podnikateľov, ale negatívne ovplyvňuje súťaž a spotrebiteľov profitujúcich zo súťaže. Problémy a špecifickosť sektora IT distribúcie nemôžu preto podnikatelia pôsobiaci na tomto trhu riešiť nelegálnym správaním v snahe získať pre seba zlepšenie situácie, ale majú hľadať iné cesty udržania konkurencieschopnosti, ktoré sú v súlade s právnym poriadkom, zvlášť, keď rovnakým trhovým podmienkam čelia všetci hráči na trhu. Práve trh, kde podmienky umožňujú ľahký presun zákazníkov (ako popisujú aj účastníci konania) vytvára podmienky pre konkurenčný boj, z ktorého môžu zákazníci profitovať. Účastníci konania sa však zachovali opačne a namiesto riskantného konkurenčného boja zvolili istotu cenovej dohody, ktorá im mala  zabezpečiť, že v dôsledku zmeny cenovej úrovne nimi poskytovaných služieb by nedošlo k odlivu ich zákazníkov ku konkurencii. Ak bolo nevyhnutné zaviesť manipulačný poplatok vzhľadom na skutočnosti, ktoré účastníci konania uvádzajú, mali tak urobiť po nezávislom rozhodnutí, a to s ohľadom na čas, ako aj na jeho výšku. Jeho zavedenie mohli kompenzovať zlepšením služieb, a teda hľadať všetky dostupné nástroje konkurenčného boja, čo by korešpondovalo aj vyjadreniam samotných účastníkov konania. Viď v tejto súvislosti napr. vyjadrenie AT Computer, s.r.o. v rozklade na str. 5, kde uvádza: cit: [„popis obchodnej politiky.“] OT AT Computer, s.r.o. Je nepochybné, že spôsob,  ktorý zvolili bol pre účastníkov dohody jednoduchší, finančne výhodnejší, avšak výlučne pre strany dohody.
274.	Distribúcia ako základné prepojenie medzi výrobcom a  spotrebiteľom je pritom významná pre fungovanie trhovej ekonomiky a zohráva aj  dôležitú úlohu pri tvorbe ceny. Vzhľadom na rozpätie pri stanovovaní  výšky marže (rozdiel medzi výrobnou cenou a cenou pre spotrebiteľa) efektívny distribučný systém môže prispieť k nižšej cenovej úrovni. V ďalšom distribučný systém významne prispieva k vytváraniu širokého výberu tovarov a s nimi spojených služieb pre spotrebiteľov. V princípe efektívny a na konkurencii  založený distribučný systém môže významne prispieť k zvýšeniu spotrebiteľského prospechu.
275.	Obmedzenia hospodárskej súťaže si v tomto prípade  navyše boli účastníci kartelu aj vedomí.
276.	Rada úradu sa stotožňuje so záverom úradu, že posudzované porušenie predstavuje svojou povahou veľmi závažné porušenie. Úrad napriek posúdeniu konania ako veľmi závažného však uložil pokutu za závažnosť vo výške 1% z relevantného obratu, čo je na dolnej hranici stanoveného rozpätia. Podľa  Metodického pokynu mohol za takéto správanie uložiť pokutu až do výšky 30 % z relevantného obratu. Ako uvádza úrad v prvostupňovom rozhodnutí,  pri ukladaní pokuty zohľadnil špecifiká relevantného trhu, na ktoré opakovane poukazovali účastníci konania, pre ktorý je typická pomerne nízka marža, vzhľadom na obraty dosiahnuté predajom tovarov. Pri stanovení percenta za závažnosť úrad tiež vzal do úvahy skutočnosť, že predmetom dohody obmedzujúcej súťaž bolo zavedenie administratívneho poplatku a nie priame zvýšenie cien tovarov, resp. služieb, ako aj pomerne nízky prospech získaný účastníkmi účtovaním poplatku. 
277.	Rada úradu poukazuje na to, že skutočnosť, že účastníci konania pôsobia v prostredí s nízkymi maržami má za následok, že už aj malé zvýšenie cien (ako tomu bolo aj v tomto prípade) priamo vplýva na životaschopnosť podnikania a zohráva rozhodujúcu rolu pri tom, či podnikateľ (distribútor v tomto prípade) stratí zákazníka, udrží si ho alebo získa nových zákazníkov na úkor svojich konkurentov. Všetci účastníci konania sa rozhodli sami na dobrovoľnej báze podnikať na danom trhu a všetci mali v tomto smere aj rovnaké podmienky. Nízka marža pri  podnikaní ako taká preto, podľa Rady úradu, nie je zdôvodnením pre uzavretie ťažkého kartelu a jeho zhovievavejšie posúdenie.
278.	Rovnako tak skutočnosť, že  trh, na ktorom ku kartelu došlo je trhom jednoproduktovým, nezakladá dôvod na iné posudzovanie veci a zohľadňovanie tejto skutočnosti. Tvrdenie, že ak sa v prípade jednoproduktového trhu vypočítava pokuta v podstate z celkového obratu je pomer pokuty na obrate spoločnosti vyšší v porovnaní s inými prípadmi, nie je  relevantné. Pokuta sa vypočítava vždy z relevantného obratu, čím sa zabezpečuje, ako už bolo vyššie uvedené, spravodlivé potrestanie porušovateľa zákona. V záujme toho, aby bola pokuta aj primeraná zákon stanovil hranicu 10% z celkového obratu, ktorá nemôže byť prekročená. To, že v niektorých prípadoch sú trestané spoločnosti, ktorých celkový obrat (iný ako relevantný) môže byť rádovo vyšší, a preto by takú pokutu až tak nepocítili je pravdou. Túto situáciu však rieši Metodický pokyn úradu, ktorý ustanovuje, aby výška uloženej pokuty mala dostatočne odstrašujúci efekt, môže úrad za týmto účelom zvýšiť pokutu  v prípadoch, ak podnikateľ má výnimočne veľký obrat v porovnaní s relevantným obratom. Pri zvyšovaní pokuty v takomto prípade úrad vychádza z celkovej veľkosti podnikateľa a z jeho celkového obratu.
279.	Rada úradu však napriek  veľmi závažnému porušeniu považuje výšku uloženej pokuty v sume 1% z relevantného obratu v tomto prípade za primeranú. Rada úradu, takisto ako úrad, zohľadnila skutočnosť, že nedošlo k určeniu konečnej  ceny za poskytované služby, a teda cenová súťaž nebola úplne medzi účastníkmi konania vylúčená. Trh, na ktorom pôsobia účastníci konania nie je trhom s vysokými bariérami vstupu, kedy je efekt kartelu ešte škodlivejší. 
280.	Pokuta nie je viazaná na dosiahnutý zisk z protiprávneho konania. V prípade však, že je možné vyčísliť dosiahnutý zisk z protiprávneho konania (majetkový prospech), pokuta musí tento presiahnuť. Zisk z protiprávneho konania v tomto prípade  nie je možné stotožňovať výlučne iba so ziskom z fakturovaného manipulačného poplatku, keďže zisk z kartelu  mali mať účastníci dohody  najmä v tom, že  obmedzili súťaž medzi sebou. V tejto súvislosti nie je dôležité, že reálne obmedzenie bolo iba krátke. Takéto obmedzenie, vzhľadom na potenciál, ktorý malo, by im v prípade úspešnej realizácie kartelu prinieslo elimináciu rizika zo súťaže (nepreskupovanie zákazníkov medzi nimi) a tým aj  zisky a výhody presahujúce zisky zo samotného manipulačného poplatku. Takýto zisk však nie je možné ani presne vyčísliť. 
281.	Rada úradu  nepovažuje za nesprávny postup ak úrad aplikoval rovnaké % závažnosti pre všetkých účastníkov konania. Rada úradu, s výnimkou spoločnosti SWS Distribution, a.s., nezistila v miere účasti jednotlivých účastníkov okolnosti, ktoré by mali byť zohľadnené a ktoré by mali meniť závery úradu v tomto smere.  Podiel všetkých účastníkov konania na protiprávnom konaní bol rovnaký, keďže aj samotná realizácia dohody vyžadovala účasť všetkých, k čomu, s výnimkou SWS Distribution, a.s. aj došlo.
282.	Spoločnosť eD´ system Slovakia, s.r.o. namietala to, že ak úrad kladne  hodnotil správanie spoločnosti SWS Distribution, a.s., mal pri ukladaní  sankcie rozlíšiť medzi tými účastníkmi, ktorí administratívny poplatok prestali účtovať na základe vlastného rozhodnutia (e´Dsystem) a tými, ktorí tak urobili až na základe ingerencie úradu. Rada úradu  v tejto súvislosti poukazuje na svoje zdôvodnenie o tom, že napriek tomu, že k ukončeniu účtovania poplatku reálne došlo, jednoznačné nedištancovanie sa od účasti na dohode uľahčilo pokračovanie dohody, a teda prispelo k jej dlhšiemu trvaniu u ostatných účastníkov dohody  a nie je preto odôvodnené zohľadňovať skoršie ukončenie v karteli v tomto prípade ako okolnosť ovplyvňujúcu pokutu. Rada úradu opätovne zdôrazňuje, že odchyľovanie sa od kartelu je pomerne bežným a prirodzeným správaním účastníkov kartelu.
283.	Posudzovaný kartel mal potenciál vylúčenia súťaže a zachovania si pozícii na trhu cez odstránenie cenovej konkurencie, a teda jeho závažnosť je vysoká. Avšak v tomto konkrétnom prípade nie uvedomelosť členov kartelu, ale reakcie zákazníkov a zásah úradu celkový dopad kartelu obmedzili, čo ale nie je, ako už bolo uvedené, odôvodnené zohľadňovať v prospech aktérov protiprávneho konania. 
284.	 Rada úradu zohľadňuje skutočnosť, že uložená pokuta, aj keď uložená na dolnej hranici rozpätia, je vzhľadom na charakter podnikania účastníkov konania  a celkového kontextu prípadu dostatočne vysoká, aby odradila  pokutované spoločnosti od opakovaného protisúťažného správania v budúcnosti.

Dĺžka trvania porušovania
285.	Popri závažnosti je druhým základným kritériom pri ukladaní pokuty dĺžka. Vo všeobecnosti  je trvanie kartelu  asi najbežnejším meradlom úspechu kartelu, avšak je jednoznačne neuspokojivé pre zodpovedné posúdenie ekonomického dopadu kartelu ako takého. 
286.	V súlade s Metodickým pokynom sa v  prípade protisúťažného konania dlhšieho ako jeden rok výška pokuty určená podľa závažnosti prenásobí počtom rokov porušovania. Pri porušeniach zákona s trvaním do jedného roka nedochádza z titulu dĺžky trvania porušenia zákona k úprave sumy pokuty  určenej na základe závažnosti. Keďže v posudzovanom prípade išlo o trvanie  iba  niekoľkých mesiacov, t.j. obdobie do jedného roka, nedošlo k prenásobeniu, a teda navýšeniu pokuty z dôvodu dĺžky porušovania. Takýto postup považuje Rada úradu za súladný s Metodickým pokynom úradu, ktorý je v tomto smere jednoznačný a dĺžku porušovania  v trvaní do jedného roka nezohľadňuje pri určovaní pokuty, a teda pokuta sa nemení. Výkladové pravidlo, ktoré podávajú v tejto súvislosti vo svoj prospech účastníci konania nie je možné akceptovať. Prvá veta časti 5 bodu 15 Metodického pokynu jednoznačne hovorí, že pokutu určenú na základe závažnosti úrad prenásobí počtom rokov trvania porušovania. Keďže v tomto prípade nemožno hovoriť o počte rokov, nie je možné ani aplikovať prenásobovanie pokuty určenej podľa závažnosti. Metodický pokyn nepočíta so znižovaním pokuty určenej na základe závažnosti v dôsledku dĺžky trvania, ale naopak, ak porušovanie trvalo dlhšie ako rok, tak sa pokuta zvýši. 
287.	Rada úradu akceptuje námietku, že trvanie kartelu bolo krátke. Postihnuteľné sú však aj kartely, ktoré sa ešte do praxe ani nezaviedli práve z dôvodu potrestania už potenciálu, ktorý v sebe taký kartel má a  potrestania  podnikateľov za to, že volia takéto správanie na trhu. V tomto prípade však  preukázateľne kartel do praxe zavedený bol a určité zisky spoločnosti aj dosiahli.  Tým je preukázané, že predpokladaný  škodlivý efekt kartelu, i keď po kratší čas, aj nastal.
288.	Je potrebné však zdôrazniť, že  ak neboli presne preukázané účinky dohody a úrad ani nie je povinný tieto preukázať, ak  cieľom posudzovanej dohody bolo obmedzenie súťaže, skutočnosť, že predmetná dohoda bola alebo nebola uplatnená nie je relevantná pri stanovení dĺžky trvania porušovania. Na určenie dĺžky trvania porušovania, ktorého cieľ obmedzuje hospodársku súťaž stačí totiž len určiť dobu, počas ktorej dohoda existovala, t.j. dobu, ktorá uplynula od jej uzatvorenia ku dňu, ku ktorému bola ukončená.  
289.	Rovnako tak v situácii keď došlo k dohode, ktorá mala za cieľ obmedzenie hospodárskej súťaže, okolnosť, či nejaký aspekt predmetnej dohody bol alebo nebol uplatnený, nie je relevantná pri stanovení  dĺžky trvania porušovania. 
290.	V tomto prípade je tiež z dôkazov zrejmé, že k ukončeniu kartelu nedošlo z dôvodu, že by sa jeho účastníci rozhodli neporušovať už viac súťažné pravidlá. Naopak, snahou bolo kartel realizovať. Tlak zo strany zákazníkov jednotlivých účastníkov spôsobil, že títo sa uchyľovali k nedodržiavaniu dohodnutého postupu, čo v konečnom dôsledku v spojení so zásahom úradu viedlo k jeho zániku. Účastníci konania nepredložili žiaden dôkaz o tom, že kartel zanikol z dôvodu, že viac nechceli pokračovať v koordinácii na trhu. Uvedené vylučujú aj dôkazy o monitorovaní jeho dodržiavania. 
Iné okolnosti zohľadnené pri ukladaní pokuty

291.	Boj proti kartelom je  jednou z dlhodobých priorít úradu. Cieľom stíhania kartelov nie je iba odhalenie a ich ukončenie na trhu, ale dosiahnutie takého deterentného efektu, ktorý v prvom rade odradí spoločnosti do kartelu vstúpiť. Aby bolo možné toto dosiahnuť pravdepodobnosť odhalenia a vážneho potrestania, musí byť vysoká. Ak je člen kartelu schopný zaplatiť uloženú mu pokutu tak povediac „pokladničnou hotovosťou“ odstrašujúci efekt je príliš nízky. V rámci európskej únie krajiny vo všeobecnosti zvyšujú sumy ukladaných pokút za tieto najzávažnejšie súťažné porušenia.
292.	Pri ukladaní pokuty úrad nie je povinný zohľadňovať ziskovosť  pokutovanej spoločnosti, keďže táto nie počítaná v nadväznosti na dosiahnutý zisk. Zisk spoločnosti a majetkový prospech z praktiky nie sú ukazovatele, od ktorých sa odvíja výpočet pokuty. Úrad nie je tiež povinný pri ukladaní pokuty brať akýkoľvek zreteľ na to ako nakladá podnikateľ so ziskom, a teda, napr. že si ho nevypláca spoločník spoločnosti a pod. Uvedené je vždy vecou podnikateľského rozhodovania daného podnikateľa a nemá to žiaden vplyv na ukladanú pokutu.
293.	Rada úradu súhlasí s postupom úradu, keď tento znížil pokutu o 30% spoločnosti SWS Distribution, a.s., pretože dohodu nerealizovala v praxi. Výška zníženia sa Rade úradu javí pre tento prípad primeraná. V tejto súvislosti však považuje Rada úradu za potrebné uviesť, že samotná neimplementácia dohody nemusí bez ďalšieho vždy znamenať poľahčujúcu okolnosť. Podnikateľ by mal, ako už bolo viackrát uvedené, jednoznačne preukázať, že sa dištancoval od protiprávneho konania. Spoločnosť SWS Distribution, a.s. takto nepostupovala. Rada úradu však v tomto prípade zohľadnila, že úrad nezískal voči tejto spoločnosti iné dôkazy ako také, že táto spoločnosť obdržala e-mailovú informáciu od konkurenčnej spoločnosti o plánovanej dohode, a že jej uplatňovanie aj  zvažovala. K dohode  však  nakoniec nepristúpila. Vzhľadom na to, že nedeklarovala jednoznačný nesúhlas s protiprávnym správaním, nemôže byť zbavená zodpovednosti úplne, avšak vzhľadom na existujúce dôkazy Rada úradu považuje za správne zohľadnenie neaplikovania v praxi v takej výške ako to urobil úrad. 
294.	Rada úradu, rovnako ako úrad, nezistila ďalšie  priťažujúce ani poľahčujúce okolnosti. Zohľadnenie skončenia porušovania po zásahu úradu pri veľmi závažnom porušení, ako je posudzovaná kartelová dohoda, nie je  podľa Metodického pokynu úradu možné. Rovnako tak nie je poľahčujúcou okolnosťou to, že  účastník kartelovej dohody ukončil svoju účasť v nej skôr ako ostatní účastníci, a to najmä v situácii, keď skončenie účasti na protiprávnom konaní nebolo jasne a nepochybne oznámené ostatným účastníkom dohody. Poľahčujúcou okolnosťou nemôže byť ani neexistencia priťažujúcich okolností.
295.	Úrad môže prihliadnuť na špecifiká konkrétneho prípadu tak, aby pokuta bola  primeraná a dosiahnutý majetkový prospech (ak je možné ho vyčísliť) pripočítať, k čomu v tomto prípade došlo. Majetkový prospech v tomto prípade nemohol byť vyčíslený presne, nakoľko nespočíval výlučne v účtovanom manipulačnom poplatku.
296.	Úrad sa pri rozhodovaní v tejto veci zároveň neodklonil neodôvodnene od svojej doterajšej praxe pri ukladaní pokút.
297.	Zároveň Rada úradu poukazuje na to, že úrad, ako aj Rada úradu, sa pri ukladaní pokút riadia zákonom a internými predpismi úradu a  usmernenia Komisie v oblasti ukladania pokút nie sú pre nich záväzné. Navyše, v situácii keď sankčná politika v oblasti ochrany hospodárskej súťaže je, na základe súčasného právneho stavu, zverená do kompetencie národných súťažných autorít. Napriek tomu však Rada úradu poukazuje v tejto súvislosti  na prax Komisie, ktorá % za závažnosť stanovuje v rámci škály 0-30. Pri karteloch však zásadne začína pri 15%, pričom následne túto sumu zvyšuje podľa okolností prípadu (veľkosť trhu, trhové podiely foriem a pod.). Tzv. poplatok za vstup do kartelu („entry fee“) ako druhá zložka základnej sumy sa takisto uplatňuje pri karteloch. Komisia nezávisle od trvania účasti podnikateľa na porušení zákona zahrnie do základnej výšky pokuty sumu pohybujúcu sa medzi 15% - 25% hodnoty predaja, aby podnikateľov odradila od akejkoľvek účasti na horizontálnych dohodách o stanovení cien, rozdelení trhu a obmedzení produkcie. 

Vyjadrenie k námietkam o likvidačnom charaktere pokuty.

298.	Správny orgán ukladajúci pokutu za iný správny delikt je povinný prihliadnuť  k  majetkovým pomerom páchateľa vtedy, pokiaľ je podľa osoby páchateľa a výšky pokuty, ktorú možno uložiť zrejmé, že by pokuta mohla mať likvidačný charakter. Správny orgán vychádza pri zisťovaní majetkových pomerov z údajov doložených samotným účastníkom konania, prípadne z tých, ktoré vyplynuli z  priebehu konania, či ktoré si zabezpečí samostatne bez súčinnosti s účastníkom konania. Pokiaľ nie je možné takto získať presné informácie  je správny orgán oprávnený stanoviť ich odhadom.      
299.	Účastníci konania eD´system, s.r.o. a AT Computer, s.r.o namietali už v prvostupňovom konaní neschopnosť zaplatiť uloženú pokutu. Úrad  v prvostupňovom konaní neuznal námietky spoločnosti eD´systém, s.r.o.. Úrad konštatoval, že po preskúmaní podkladov, ktoré spoločnosť eD´system, s.r.o. predložila úradu v súvislosti s jej žiadosťou o zníženie pokuty dospel  k záveru, že nie sú splnené podmienky na to, aby úrad mohol konštatovať, že spoločnosť je v platobnej neschopnosti a nemôže pokutu zaplatiť, resp. že sa spoločnosť po zaplatení pokuty do platobnej neschopnosti dostane. Rovnako tak v prípade spoločnosti AT Computer, s.r.o.  úrad konštatoval, že podnikateľ v priebehu správneho konania nepreukázal, že by boli naplnené podmienky pre zníženie pokuty z dôvodu ťažkej finančnej situácie tohto podnikateľa. Z podkladov a informácií, ktoré úrad získal, resp. mu boli predložené v konaní, a sú súčasťou administratívneho spisu nevyplýva, že by výška pokuty uložená účastníkovi konania vo výške uvedenej v rozhodnutí mohla mať pre podnikateľa likvidačný charakter, resp. by spôsobila jeho odchod z trhu.
300.	Rada úradu sa opätovne zaoberala tvrdeniami účastníkov konania AT Computer, s.r.o. a eD´sytsem, s.r.o., ktorí aj predložili zdôvodnenie svojho tvrdenia o likvidačnom charaktere pokuty na rozdiel od ostatných účastníkov konania, ktorí to tvrdili tiež, avšak svoje tvrdenia nijako nepodložili dôkazmi. Z predložených dokumentov týchto dvoch podnikateľov nevyplývajú žiadne mimoriadne okolnosti, ktoré by mali viesť k úprave pokuty, kvôli neschopnosti jej úhrady. Rada úradu pri posudzovaní vzala do úvahy finančné výkazy za posledné obdobie, ako aj predchádzajúce obdobia, a dospela k záveru, že sa jedná o štandardne hospodáriace a fungujúce spoločnosti na trhu. Žiaden z účastníkov nepredložil objektívny dôkaz o tom, že uloženie pokuty by nenávratne ohrozilo jeho ekonomickú životaschopnosť a spôsobilo by mu  stratu hodnoty jeho aktív. V zmysle Metodického pokynu úradu môže úrad znížiť  pokutu v prípade, že by jej uloženie priamo viedlo k odchodu podnikateľa z trhu. Takáto skutočnosť nebola preukázaná. Pri likvidačnom charaktere pokuty sa zohľadňujú mimoriadne udalosti, ktoré postihnú účastníkov konania alebo daný sektor po udelení pokuty a môžu tak viesť k jej zníženiu. V prípade účastníkov tohto konania k žiadnym takýmto okolnostiam nedošlo. Nízka ziskovosť v poslednom období, ani závislosť od financovania aktivít z externých zdrojov nie je dostatočným dôvodom pre uplatnenie neschopnosti úhrady pokuty. 
301.	Zákon stanovuje 10% hornú hranicu z celkového obratu, ktorú pri ukladaní pokuty nemožno prekročiť. Účelom predmetnej hornej hranice je zabrániť uloženiu takých pokút, pri ktorých je zrejmé, že podniky vzhľadom na ich veľkosť determinovanú ich celkovým obratom, hoci len približným a neúplným spôsobom, ich nebudú schopné uhradiť. Ide teda o hranicu jednotne uplatňovanú na všetky podniky a premenlivú v závislosti od veľkosti každého z nich, ktorá smeruje k vylúčeniu pokuty nadmernej a neprimeranej výšky. Táto horná hranica má teda odlišný a autonómny cieľ v porovnaní s kritériami závažnosti a dĺžky trvania porušenia. Má len jediný možný dôsledok, a to ten, že výška pokuty vypočítaná na základe týchto kritérií bude znížená na najvyššiu povolenú úroveň. Jej uplatnenie znamená, že dotknutý podnikateľ v zásade neplatí pokutu, ktorú by bol inak povinný zaplatiť v dôsledku posúdenia založeného na týchto kritériách. Likvidačnému charakteru pokuty má teda zabrániť strop vo výške 10 % z celkového obratu účastníkov konania, pričom udelená pokuta v tomto konaní je výrazne pod týmto stropom, Rada úradu nemôže predloženým námietkam o zníženie pokuty z tohto dôvodu vyhovieť.
302.	Úrad nie je tiež povinný  pri stanovení výšky pokuty zobrať do úvahy stratovú finančnú situáciu podniku, keďže uznanie takejto povinnosti by znamenalo, že podniky menej prispôsobené podmienkam trhu by získali neodôvodnenú výhodu. 
303.	V súvislosti s námietkou spoločnosti  AT Computer, s.r.o., že  vychádzajúc z  praxe úradu, konkrétne v prípade PAP-PEX a SLOVPAP (rozhodnutie č.  2011/KH/1/1/038   zo dňa    28. septembra 2011), je možné výrazne znížiť výšku sankcie, Rada úradu uvádza, že išlo o prípad, v ktorom účastníci konania okrem iného  priznali svoju účasť na protiprávnom konaní, čo zodpovedá súčasnému inštitútu urovnania (§ 38a súčasného znenia zákona), kedy je možné výraznejšie znížiť pokutu. Účastníkom konania zmieňovaný prípad preto nie je možné porovnávať s vecou posudzovanou v tomto konaní.

Iné námietky účastníkov konania

304.	Spoločnosť AT Computer, s.r.o. namietala, že jej neboli sprístupnené časti spisu, čím boli porušené jej procesné práva. Rada úradu konštatuje, že úrad neporušil práva tejto spoločnosti. Predmetom nesprístupnenia boli dokumenty spoločnosti SWS Distribution, a.s. získané počas inšpekcie v jej  v podnikateľských priestoroch, ktoré si táto spoločnosť označila  za dôverné. Ako už uviedol úrad, podklady a informácie, ktoré tvoria prílohu zápisnice z vykonania inšpekcie v priestoroch podnikateľa SWS Distribution, a.s. obsahujú výlučne internú komunikáciu prebiehajúcu medzi zamestnancami tejto spoločnosti. Spoločnosť SWS Distribution, a.s. dôvernosť týchto informácií riadne odôvodnila. V uvedených prílohách a ani v texte samotnej zápisnice sa nenachádzajú žiadne informácie vo vzťahu k spoločnosti AT Computer, s.r.o. alebo k ostatným účastníkom konania, ktoré by mohli preukazovať ich účasť na posudzovanej dohode, alebo ktoré by mohli byť použité v prospech týchto účastníkov konania. Podklady a informácie obsahujúce dôkazy preukazujúce vôľu podnikateľa SWS Distribution, a.s. zaviesť manipulačný poplatok do praxe tvoria podklad pre rozhodnutie a ich obsah je citovaný, resp. popísaný v prvostupňovom rozhodnutí. Rovnako tak spoločnosť AT Computer, s.r.o. si označila informácie, ktoré považuje za citlivé a trvala na ich ochrane voči ostatným účastníkom konania. Nie je zrejmé, ako by  v prípade ochrany svojich citlivých údajov aplikovala svoju námietku, že každý účastník konania musí mať zabezpečený prístup ku všetkým materiálom  zhromaždeným správnym orgánom, aby mohol posúdiť, či neobsahujú skutočnosti svedčiace v prospech spoločnosti a to, že každý účastník konania pred úradom má právo vyhľadávať dôkazy vo svoj prospech  samostatne  a nemôže byť nútený spoliehať  sa na hodnotenie správneho orgánu  o význame konkrétneho  dôkazu. Úrad, resp. Rada úradu, by teda mala poskytnúť všetky jej citlivé údaje aj ostatným účastníkom konania v súlade s tým, čo tvrdí. Rada úradu však zastáva názor, že pre právo na obhajobu je potrebné, aby sa účastník konania mohol vyjadriť ku všetkým skutočnostiam, ktoré predstavujú podklad rozhodnutia, a ktoré správny orgán zohľadnil pri rozhodovaní voči podnikateľovi. V tomto prípade takýto postup nebol porušený. V tejto súvislosti veľmi jednoznačne judikoval aj Ústavný súd Českej republiky, na uznesenie ktorého možno poukázať aj v tomto konaní. V uznesení č. II. ÚS 419/04 tento uviedol, že : “...V posudzovanom prípade, informácie o tých častiach spisu, ktoré tvorili obchodné tajomstvo správnym orgánom oslovených súťažiteľov na relevantných trhoch, boli primerane situácii, „zverejnené“ sťažovateľovi v rozhodnutí správneho orgánu prvého stupňa tým, že bola podrobne rozobraná situácia na relevantných trhoch. Záver Nejvyššího správního soudu o medziach aplikácie vyššie uvedeného zákonného ustanovenia v tom smere, že sťažovateľ mal možnosť konštatovanú situáciu na relevantných trhoch poprieť a navrhnúť k svojmu prípadnému odlišnému tvrdeniu dôkazy, je tak úplne oprávnený.” Účastník konania AT Computer, s.r.o. v tomto konaní  rovnako sa mal možnosť k popísaným podkladom rozhodnutia  vyjadriť a navrhnúť svoje odlišné tvrdenia, čo aj počas konania urobil.
305.	Pokiaľ ide o námietky voči inšpekciám, ktoré predchádzali začatiu tohto správneho konania, týmito sa Rada úradu nezaoberala, keďže vo veci vykonaných inšpekcií právoplatne rozhodol Najvyšší súd Slovenskej republiky dňa 17.10.2013, rozsudkom č. 4Sžz/1/2013, ktorým zakázal úradu použiť v konaní časť, počas inšpekcie získaných, informácií. Tie skutočnosti, ktoré boli Najvyšším súdom SR úradu vytýkané  úrad zohľadnil v ďalšom konaní.
306.	Na základe vyššie uvedeného Rada úradu na svojom zasadnutí dňa 31.03.2015 rozhodla tak ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie :                                                                            
 Proti tomuto rozhodnutiu sa podľa § 61 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov nemožno odvolať. Proti tomuto rozhodnutiu možno podať žalobu podľa  § 247 Občianskeho súdneho poriadku na Krajský súd v Bratislave do dvoch mesiacov od jeho doručenia. 

                                                                                   Tibor Menyhart
	predseda
	Rady Protimonopolného úradu 
	Slovenskej republiky

	

Rozhodnutie sa doručí :

1. Havel, Holásek & Partners, s.r.o.
Advokátska kancelária
Mlynské Nivy 49
821 09 Bratislava

2. Patakyová, Bartová, Kovácsová, s.r.o.
Advokátska kancelária
J.M.Hurbana 2
940 01 Nové Zámky

3. BUŽEK&TEREM advokáti, s.r.o.
Mariánska 12
811 08 Bratislava

4. NITSCHNEIDER & PARTNERS, advokátska kancelária, s.r.o. 
Cintorínska 3/A
811 08 Bratislava

5. Advokátska kancelária Chabadová, s.r.o.
Pri Starej prachárni 13
831 04 Bratislava