PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

 

Číslo:	2000/KH/1/1/140						Bratislava 31. 5. 2000

	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, I. výkonný odbor, v správnom konaní začatom z vlastného podnetu voči podnikateľom Považské mlyny a cestovinárne, spol.  s  r.o., Hurbanova č. 3353, Piešťany, Mlyn Košice a.s., Napajadlá č. 6, Košice, MIVA,  spol. s r.o., Štefánikova 61, Nitra, MLYNSKO-PEKÁRSKY A CESTOVINÁRSKY KOMBINÁT, akciová spoločnosť Spišská Nová Ves, Mlynská 22,  Spišská Nová Ves, Dolejší, spol. s r.o., Mlyn a pekáreň Jedľa, Račianska 38, Bratislava, POĹNOMLYN, s. r. o., Mlynská 3, Krupina, Mlyn Pohronský Ruskov, a.s., Hlavná 76,  Pohronský Ruskov, zastúpený JUDr. Ľubomírom Hlbočanom, advokátom, Advokátska kancelária, Odbojárov 9/11, Bratislava, PMD - Union, akciová spoločnosť, Račianska 72,  Bratislava, GUBEK, Moldavský automatický mlyn - spoločnosť s ručením obmedzeným, Moldava nad Bodvou, Rožňavská cesta č. 2, Moldava nad Bodvou, v  zastúpení JUDr. Tibora Sásfaiho, advokáta, Ruskov č. 45 a Slovenská spoločnosť mlynárov, Hurbanova 21, Piešťany vo veci porušenia § 3 zákona č.188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení neskorších  predpisov takto

					rozhodol: 

1.	na základe § 11 ods. 1 písm. b) a c) zákona č.188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení  neskorších predpisov sa zakazuje podnikateľom Považské mlyny 
a cestovinárne, spol.  s  r. o., Hurbanova č. 3353, Piešťany, Mlyn Košice a.s., Napajadlá č. 6 , Košice, MIVA,  spol. s r.o., Štefánikova 61, Nitra, MLYNSKO-PEKÁRSKY 
A CESTOVINÁRSKY KOMBINÁT, akciová spoločnosť Spišská Nová Ves, Mlynská 22,  Spišská Nová Ves, Dolejší, spol. s r.o., Mlyn a pekáreň Jedľa, Račianska 38, Bratislava, POĹNOMLYN,  s. r. o., Mlynská 3, Krupina, Mlyn Pohronský Ruskov, a.s., Hlavná 76,  Pohronský Ruskov, PMD - Union, akciová spoločnosť, Račianska 72, Bratislava, GUBEK, Moldavský automatický mlyn - spoločnosť s ručením obmedzeným, Moldava nad Bodvou, Rožňavská cesta č. 2, Moldava nad Bodvou, účasť na zosúladenom postupe spočívajúcom 
v koordinácii cien múky, ktorý mal za následok obmedzovanie hospodárskej súťaže podľa ustanovenia  § 3 ods. 2 písm. a) zákona č.188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže
 v znení neskorších predpisov.

2. na základe § 12 ods. 4 písm. c) zákona č.188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže 
v znení neskorších predpisov zastavuje správne konanie  voči Slovenskej spoločnosti  mlynárov, Hurbanova ulica 21, Piešťany, pretože dôvod konania odpadol.

Odôvodnenie:

	Na základe informácií o stretnutiach prvovýrobcov a spracovateľov obilia a následnom zvyšovaní cien múky uskutočnil Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“)   šetrenie  v zmysle § 11 ods. 1 písm. n) zákona č.188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“). Úrad sa pri tomto šetrení zameral predovšetkým na získanie informácií o stretnutiach podnikateľských subjektov, pôsobiacich na trhu výroby a spracovania obilia, ktoré sa uskutočnili v mesiacoch máj a jún 1998 a na ich posúdenie  z pohľadu zákona.

	V priebehu šetrenia úrad získal poznatky o tom, že dňa 15. 05. 1998 sa uskutočnilo stretnutie organizované Slovenskou poľnohospodárskou a potravinárskou komorou (ďalej len „SPPK“), na ktorom sa zúčastnili aj zástupcovia poľnohospodárskej prvovýroby 
a spracovateľského priemyslu (priemyselných mlynov) pôsobiaci na trhu s potravinárskymi obilninami. V zápise z tohto rokovania sa uvádza, že cit. „...kontraktačná cena pšenice potravinárskej z úrody roku 1998 na september 1998 je reálna v  rozmedzí 4300 - 4500 Sk/t.“, koniec cit. V priamej súvislosti s týmto rokovaním  sa uskutočnili porady členov Slovenskej spoločnosti mlynárov, a to dňa 22. 05. 1998 v Bratislave a dňa 9. 06. 1998 v Považských mlynoch a cestovinárňach, spol. s r.o., Piešťany.

	 V dôsledku zistených skutočností začal úrad dňa 15. 07. 1998  z vlastného podnetu  správne konanie vo veci porušenia § 3 zákona. Dňa 30. 11. 1998 vydal rozhodnutie
 č. 98/KH/1/1/413, ktorým zakázal deviatim účastníkom konania pôsobiacim na trhu výroby 
a predaja múky účasť na zosúladenom postupe, ako rozhodujúcom faktore, ktorý môže mať za následok obmedzovanie hospodárskej súťaže na relevantnom trhu odbytu múky a súčasne im uložil pokuty  za porušenie § 3 zákona. Rozhodnutím č. 99/KH/P/2/132 zo dňa 9. 02. 1999 predseda úradu, ako druhostupňový orgán, zrušil rozhodnutie I. výkonného odboru 
č. 98/KH/1/1/413 a vec vrátil prvostupňovému orgánu na nové prejednanie a rozhodnutie.

 	Na základe vyššie uvedených skutočností úrad opätovne zhodnotil súbor podkladov 
a informácií, ktoré získal v priebehu správneho konania a vykonal ďalšie šetrenia, berúc do úvahy právny názor vyjadrený v rozhodnutí druhostupňového orgánu. Dňa 31. 05. 1999 vydal             úrad rozhodnutie č. 99/KH/1/1/167, ktorým zakázal účastníkom konania účasť na zosúladenom postupe spočívajúcom v koordinovanom postupe pri stanovovaní cien múky 
v mesiacoch máj až august 1998, ktorý mal za následok obmedzovanie hospodárskej súťaže podľa § 3 ods. 2 písm. a) zákona a zároveň uložil peňažné pokuty za porušenie § 3 zákona.
	Proti tomuto rozhodnutiu bol opätovne podaný rozklad  šiestimi účastníkmi správneho konania. Rozhodnutím č. 99/KH/P/2/214 zo dňa 2. 08. 1999 predseda úradu, ako orgán príslušný na konanie podľa § 61 ods. 2 zákona č.71/1967 Zb. o správnom konaní, zrušil rozhodnutie č. 99/KH/1/1/167 a vec vrátil prvostupňovému orgánu na nové prejednanie 
a rozhodnutie.

	Výhrady odvolacieho orgánu spočívali hlavne v tom, že v rozhodnutí  prvostupňového orgánu nebola vykonaná analýza postupov jednotlivých podnikateľov k času zvýšenia jednotlivých cien a cenová kalkulácia rozhodujúcich nákladových štruktúr. Taktiež nebolo preskúmané, či dynamika nákladov podnikateľov k predmetnému časovému horizontu zodpovedala dynamike rastu cien výrobkov. Podľa odvolacieho orgánu úrad nepreukázal, že paralelné správanie podnikateľov v príslušnom období nie je možné vysvetliť inak, ako zosúladením ich aktivít.

	Úrad sa v ďalšom konaní riadil právnym názorom druhostupňového správneho orgánu.  Vykonal ďalšie šetrenia, pričom informácie získané v priebehu správneho konania doplnil 
o analýzu vývoja nákladových položiek a cien jednotlivých podnikateľov v danom časovom období. Účastníkmi správneho konania sa stali nasledovní podnikatelia: Považské mlyny 
a cestovinárne, spol.  s  r. o., Hurbanova č. 3353, 921 35 Piešťany , v súčasnosti v konkurze (ďalej len „PMaC Piešťany“) Mlyn Košice a.s., Napajadlá č. 6 , 040 01 Košice (ďalej len „Mlyn Košice“) MIVA,  spol.  s r.o., Štefánikova 61, 949 71 Nitra (ďalej len „MIVA Nitra“) MLYNSKO-PEKÁRSKY A CESTOVINÁRSKY KOMBINÁT, akciová spoločnosť Spišská Nová Ves, Mlynská 22, 052 80 Spišská Nová Ves (ďalej len „Mlyn Spišská Nová Ves“), Dolejší, spol. s r.o., Mlyn a pekáreň Jedľa, Račianska 38, 830 08 Bratislava (ďalej len „Mlyn Jedľa Bratislava“), POĹNOMLYN, s. r. o., Mlynská 3, 963 01 Krupina (ďalej len „Mlyn Krupina“) Mlyn Pohronský Ruskov, a.s., Hlavná 76, 935 62 Pohronský Ruskov (ďalej len „Mlyn Pohronský Ruskov“) zastúpený JUDr. Ľubomírom Hlbočanom, advokátom, Advokátska kancelária, Odbojárov 9/11, 831 04 Bratislava, PMD - Union, akciová spoločnosť, Račianska 72, 832 68 Bratislava (ďalej len „PMD UNION Bratislava“) GUBEK, Moldavský automatický mlyn - spoločnosť s ručením obmedzeným, Moldava nad Bodvou, Rožňavská cesta č.2, 045 01 Moldava nad Bodvou (ďalej len „Mlyn Moldava nad Bodvou“) v  zastúpení JUDr. Tibora Sásfaiho, advokáta, 044 19 Ruskov č. 45 a Slovenská spoločnosť mlynárov, Hurbanova 21, 921 01 Piešťany (ďalej len „SSM“). 

	Podľa § 3 ods. 1 zákona dohody a zosúladené postupy podnikateľov, ako aj rozhodnutia združení podnikateľov, ktoré majú za cieľ alebo môžu mať za následok obmedzovanie hospodárskej súťaže (ďalej len „dohody obmedzujúce súťaž“) sú zakázané, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Podľa § 3 ods. 2 zákona zakázanými sú najmä dohody obmedzujúce súťaž, ktoré obsahujú 
a) priame alebo nepriame určenie cien tovaru,
b) záväzok obmedzenia  alebo kontroly výroby, odbytu, technického rozvoja alebo investícií,
c) rozdelenie trhu alebo zdrojov zásobovania,
d) záväzok účastníkov uplatňovať rozdielne obchodné podmienky pri plnení rovnakej povahy  voči jednotlivým podnikateľom, ktorými budú niektorí z nich znevýhodnení v hospodárskej súťaži,
e) podmienku, že uzatvorenie zmlúv bude viazané na prijatie dodatočných záväzkov, ktoré ani svojou povahou, ani podľa obchodných zvyklostí s predmetom zmlúv nesúvisia. 

	Podľa § 3 ods. 3 zákona dohody obmedzujúce súťaž, zakázané podľa ods. 1 sú neplatné. Ak sa vzťahuje dôvod neplatnosti len na časť dohody, je neplatná len táto časť, ak
 z jej obsahu nevyplýva možnosť oddeliť túto časť od ostatného obsahu. 

	V praxi je často zložité rozlíšiť kategórie dohôd a zosúladených postupov, nakoľko sa môžu prekrývať. Pre účely aplikácie zákona nie je však rozhodujúce, o ktoré z týchto druhov aktivít ide a v prípadoch, v ktorých môžu byť zahrnuté viaceré činnosti, nie je nutné ich rozlišovať.

	Dohodou podnikateľov je každý súhlasný prejav vôle strán, ktorý obmedzuje, alebo je spôsobilý obmedziť obchodnú voľnosť strán, t.j. strán dohody ako aj tretích strán. Dohoda  sa nevzťahuje iba na právne záväzné zmluvy. Dohoda môže byť písomná alebo ústna, môže byť vyvodená z konania strán a môže zahŕňať nezáväzné dojednania, ktorými zakladá morálne alebo spoločenské záväzky strán s vplyvom na hospodársku činnosť podnikateľov na trhu.

	Zosúladeným postupom podnikateľov je vedomá koordinácia správania podnikateľov na trhu, ktorá nedosiahla úroveň dohody a ktorá vedome nahrádza praktickú spoluprácu medzi nimi, pričom ju vzhľadom na obklopujúce skutočnosti nemožno označiť za prirodzené nasledovanie postupov súťažiteľov. O zosúladený postup ide najmä vtedy, ak je priamy alebo nepriamy kontakt medzi stranami, ktorý má za cieľ nahradenie nezávislého správania spoluprácou. Dohody a zosúladené postupy podnikateľov sú  v zmysle § 3 ods. 1 zákona definované pod spoločným názvom dohody obmedzujúce súťaž. 

	Obmedzením súťaže je každé dohodnuté obmedzenie voľnosti konania účastníkov trhu, ktorého cieľom alebo následkom je alebo môže byť  dopad na situáciu na trhu. Cieľ alebo následok dohody úrad posudzuje v príslušnom právnom a ekonomickom kontexte. 
Ak obmedzujúci cieľ dohody je zjavný, potom samotná dohoda je obmedzením súťaže a jej následky sa nemusia skúmať. Cieľ dohody sa nemusí dosiahnuť, aby bola dohodou obmedzujúcou súťaž. Posúdenie dohôd obmedzujúcich súťaž vyplýva z princípu nezávislého rozhodovania podnikateľov. Efektívne fungovanie súťaže na trhu je podmienené zaistením samostatnosti pri uskutočňovaní obchodných rozhodnutí súťažiteľov o tom, kde, kedy, ako
 a za akú cenu budú tovar predávať. Táto sloboda ekonomického rozhodovania zásadne vylučuje taký kontakt subjektov na trhu, ktorého cieľom alebo následkom je ovplyvňovanie konania súčasného alebo potenciálneho konkurenta alebo odhalenie vlastného správania na trhu. 

	Po komplexnom zhodnotení všetkých podkladov získaných v priebehu správneho konania úrad dospel k nasledovným záverom: 

A	Stretnutia  konkurentov - účastníkov trhu výroby múk
 
	Úrad v priebehu správneho konania vychádzal z informácií o stretnutí, ktoré organizovala SPPK dňa 15. 05. 1998. Zápis z tohto rokovania potvrdzuje, že v nadväznosti na platnú minimálnu garantovanú cenu (t.j. cenu vyhlasovanú Ministerstvom financií SR pre štátny intervenčný nákup) potravinárskej pšenice zo starej úrody, t.j. 4200 Sk/t, účastníci stretnutia rokovali aj o kontraktačnej cene potravinárskej pšenice z novej úrody v roku 1998 (september 1998), pričom prišli k záveru, že táto cena je reálna v rozmedzí 4300 až 4500 Sk/t. (Dôkaz č. 1 - Zápis z rokovania o situácii na trhu s potravinárskymi obilninami                        a o výhľadových obchodných podmienkach z úrody roku 1998, konaného dňa 15. 05. 1998 na SPPK v Bratislave).

	V nadväznosti na závery z tohto rokovania sa dňa 22. 05. 1998 v Bratislave uskutočnilo stretnutie členov SSM, t.j. spoločností, ktoré podnikajú ako konkurenti na trhu spracovania potravinárskeho obilia. Na tomto stretnutí sa zúčastnili zástupcovia mlynov PMaC Piešťany, Mlyn Košice, MIVA Nitra, Mlyn Spišská Nová Ves, Mlyn Jedľa Bratislava, Poľnomlyn Krupina, Mlyn Pohronský Ruskov, PMD Union Bratislava, Mlyn Moldava nad Bodvou.

	Na základe predložených podkladov úrad zistil, že na rokovaní dňa 22. 05. 1998 bola prerokovávaná problematika cien múky, pričom bol prijatý záver, že k 1. 07. 1998 alebo
 k 1.08.1998 dôjde k ich zvýšeniu v priemere o 500 až 600 Sk/t. (Dôkaz č. 2 - Zápis 
z rokovania s Ing. Rázusovou uskutočneného dňa 27. 07. 1998 na Protimonopolnom úrade SR a dôkaz č. 3 - Zápis z rokovania s Ing. Semančákom v Podnikateľskom zväze pekárov, cestovinárov a cukrárov v SR dňa 17. 07. 1998).

	Ing. Rázusová sa k otázke týkajúcej sa konkrétnych informácií o zvyšovaní cien múky vyjadrila nasledovne, cit.: „Takáto otázka padla zo strany pekárov, t.j. ak sa bude zvyšovať cena, tak o koľko. Informácia bola v tom zmysle, že pôjde o zvýšenie o cca 500-600 Sk /t, ktoré nebude len dané zvýšením cien surovín, ale zvýšením všetkých ostatných spracovateľských nákladov, najmä energie, dopravy, úrokov, miezd a ďalej zrútením trhu
 s krmovinami, na ktoré nie je odbyt. Túto informáciu podal Ing.Miklis (PMaC Piešťany - pozn.)“ koniec cit. Na otázku, či sa v priebehu porady rozoberali jednotlivé varianty zvýšenia cien, resp. ako sa dospelo k sume 500-600 Sk/t Ing. Rázusová uviedla, cit.: „...išlo
 o kvalifikovaný odhad mlynárov a žiadne varianty sa na porade nerozoberali. Odhad vyplýva zo znalosti pomerov na trhu a znalosti vývoja nákladov v minulých obdobiach“ koniec cit. 

	Na poradu členov SSM dňa 22. 05. 1998 boli prizvaní taktiež zástupcovia Podnikateľského zväzu pekárov, cestovinárov a cukrárov v SR. Dňa 17. 07. 1998 
Ing. Semančák, predseda zväzu, v rámci správneho konania pred úradom okrem iného uviedol, cit.: „Prizvaní sme boli ako subjekt za tým účelom, aby nám bolo oznámené zvýšenie cien pšeničných múk. Nám bolo v podstate oznámené, že vzhľadom na problémy mlynárov
 a ceny pšenice okolo 4300 Sk za tonu, aby sme očakávali, že od 1. 07. 1998 alebo 1. 08. 1998, teda zo žatvy z roku 1998, budú ceny pšeničnej múky vyššie o 500 až 600 Sk za tonu. Túto informáciu predniesol Ing. Miklis, ktorý celú poradu viedol" koniec cit.

 	Z uvedených skutočností vyplýva, že určenie rozpätia ceny pšenice z novej úrody na porade dňa 15. 05. 1998, bolo impulzom pre následný kontakt podnikateľských subjektov pôsobiacich na trhu spracovania potravinárskeho obilia dňa 22. 05. 1998. Toto stretnutie malo informatívny charakter, pričom jeho účastníci boli informovaní o zvýšení cien múky, vzhľadom na očakávané zvýšenie cien pšenice z novej úrody, v priemere o 500 až 600 Sk/t k 1. 07. 1998 alebo k 1. 08. 1998. Nepreukázalo sa, že by účastníci rokovania uzatvorili v tejto veci písomnú alebo ústnu dohodu.

	Nakoľko pri tomto stretnutí konkurentov - priemyselných mlynov - bolo v predstihu oznámené zvýšenie cien múky, úrad považuje toto stretnutie za priamy dôkaz, že prostredníctvom odhalenia budúcich zámerov došlo k ovplyvneniu správania konkurentov a ku koordinácii ich vzájomného správania.

B	Relevantný trh 

	Relevantný trh je v zmysle § 7 ods. 3 zákona definovaný ako priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb užívateľov zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. Relevantný trh je teda potrebné definovať z troch hľadísk: geografického, časového a vecného.

	Pri posudzovaní tohto prípadu úrad vymedzil jeden relevantný trh SR, ktorý zahŕňa

- z geografického hľadiska územie Slovenskej republiky, nakoľko vplyv predmetnej dohody   
  obmedzujúcej súťaž zahŕňa celú túto oblasť, ktorá má charakter homogénneho prostredia,

-  z časového hľadiska rok 1997,

- z vecného hľadiska trh odbytu pšeničných druhov potravinárskej múky pekárskej 
    a cestovinárskej voľne loženej alebo v 50 kg balení od výrobcu k odberateľom.

	Úrad z predložených podkladov a informácií zistil, že všetky sledované priemyselné mlyny sú výrobcami pšeničných múk používaných tak v pekárenskej výrobe, ako aj vo výrobe cestovín. Úrad prišiel k záveru, že z hľadiska charakteru tohto prípadu nie je potrebné vecný relevantný trh vymedziť užšie podľa jednotlivých druhov pšeničných múk, nakoľko podstata zosúladeného postupu spočíva v koordinácii priemyselných mlynov v oblasti odbytu pšeničnej múky vo všeobecnosti, t.j. je rovnaká pre odbyt všetkých druhov pšeničnej múky.

	Pri hodnotení postavenia mlynov zúčastnených na rokovaní dňa 22. 05. 1998 na vymedzenom relevantnom trhu SR úrad zistil, že ich celková  ročná kapacita  predstavuje približne 70 % všetkých mlynských kapacít  a takmer 90 % kapacít priemyselných mlynov na Slovensku. V roku 1997 umiestnili na trhu SR tieto mlyny spolu približne 320 000 ton pšeničnej múky, čo podľa prepočtu na základe štatistických údajov predstavuje taktiež cca 
70 % celkovej spotreby pšeničnej múky v SR. Aj keď v regióne každého z týchto mlynov existujú ďalšie mlyny menšieho významu, pre cenotvorbu menších mlynov zohráva dôležitú  úlohu práve cena uplatňovaná významnými priemyselnými mlynmi, ktorú ostatné mlyny zväčša kopírujú.

C	Uskutočnenie zmien ceny pšeničnej múky z jednotlivých mlynov

	V ďalšom kroku sa úrad zameral na zhodnotenie vývoja cien jednotlivých druhov pšeničných múk spracovávaných priemyselnými mlynmi v období rokov 1997 a 1998. Úrad zistil, že v období od septembra 1997 do mája 1998 mala na ceny múk vyrobených z pšenice 
z úrody v roku 1997 vplyv jednak cena nakúpeného obilia (z úrody september 1997), stav ponuky a dopytu na vymedzenom relevantnom trhu SR, ako aj ekonomická situácia jednotlivých priemyselných mlynov. Analýza predmetného cenového vývoja potvrdila rôznu úroveň cenového nárastu jednotlivých druhov pšeničných múk, ako aj rôzne načasovanie tohto navýšenia jednotlivými mlynmi, na základe čoho možno predpokladať nezávislú cenotvorbu týchto mlynov. Súčasne sa v rámci vymedzeného časového obdobia potvrdilo, že jednotliví spracovatelia múky uplatňovali štandardné nástroje obchodnej politiky, akými sú množstevné rabaty, platobné podmienky a podobne, ktoré dlhodobo a bežne používajú v praxi.

	 Zmena charakteru cenového vývoja nastala po uskutočnení priamych kontaktov konkurentov v máji 1998. Preukázalo sa, že napriek skutočnosti, že mlyny spracovávali stále surovinu z úrody roku 1997 (t.j. mesiace júl, august), nastala výrazná podobnosť časovania 
a úrovne cenového nárastu mlynských výrobkov, ktorú nemožno vysvetliť inak, ako výsledok stretnutia konkurentov a výmeny trhovo citlivých informácií. Z predložených  podkladov úrad zistil nasledujúce časovanie a úroveň nárastu cien jednotlivých priemyselných mlynov:

Mlyn MIVA Nitra - zvýšil ceny k 1. 07. 1998 v priemere o 600 Sk/t,
PMaC Piešťany - zvýšil ceny k 1. 07. 1998 v priemere o 600 Sk/t,
Mlyn Pohronský Ruskov - zvyšuje ceny k 1. 07. 1998 v priemere o 500 Sk/t,
Mlyn Jedľa Bratislava - zvýšili ceny k 1. 07. 1998 v priemere o 500 Sk/t,
PMD Union - zvýšil ceny k 1.7.1998 v priemere o 400 Sk/t,
Mlyn Moldava nad Bodvou - zvýšil ceny k  13. 07. 1998 v priemere o 350 Sk/t,
Mlyn Krupina - zvýšil ceny k 20. 7. 1998 v priemere o 500 Sk/t. (Dôkaz č. 6 - cenníky + tabuľky). 
	
	Odvolací orgán v rozhodnutí č. 99/KH/P/2/214 zo dňa 2. 08. 1999 namietal, prečo konanie podnikateľov Mlyn Košice a Mlyn Spišská Nová Ves aj napriek skutočnosti, že neupravili ceny predmetných komodít, prvostupňový orgán kvalifikoval ako účastníkov zosúladeného postupu. V tejto súvislosti uvádzame, že prvostupňový orgán prišiel k záveru, že Mlyn Košice a Mlyn Spišská Nová Ves síce neupravili ceny predmetných komodít, avšak mali svojho zástupcu na porade, počas ktorej bola prerokovávaná otázka zvyšovania cien múky.
Z tohto dôvodu možno predpokladať, že udržanie cenovej úrovne týchto mlynov bolo ovplyvnené vedomím o postupe konkurentov, čo úrad kvalifikuje ako dôsledok zosúladeného postupu. 

D	Zhodnotenie ekonomickej opodstatnenosti zvýšenia cien 

	Vzhľadom na potrebu preukázania ekonomickej opodstatnenosti zvýšenia cien jednotlivých mlynov úrad v ďalšom kroku pristúpil k preskúmaniu ich cenovej kalkulácie rozhodujúcich nákladových štruktúr ku dňu zvýšenia cien múky. Úrad si vyžiadal údaje 
o účtovnom ocenení vybraných rozhodujúcich 4 druhov múky vo vlastných nákladoch za roky 1997 až 1999. Z predložených podkladov je zrejmý vývoj úplných vlastných nákladov za jednotlivé mlyny v členení na spotrebu materiálu, priame mzdy, ostatné priame náklady 
a nepriame náklady a vývoj jednotlivých nákladových položiek.

	Jednotlivé mlyny predložili úradu štruktúru skladovej ceny k tým dátumom, kedy  
u nich nastala zmena výpočtu skladovej ceny. Zmena tejto ceny bola spravidla ovplyvnená zmenou rozhodujúcej nákladovej položky, ktorou je spotreba materiálu, t.j. v tomto prípade cena za ktorú mlyny nakupujú pšenicu. Analýza relevantných informácií 
a porovnanie ich vývoja za jednotlivé mlyny sú obtiažne z hľadiska rôznej praxe týchto mlynov pri premietaní dynamiky jednotlivých nákladových položiek do cien. Úrad z predložených údajov zistil, že mlyny spravidla stanovujú účtovné ocenenie produkcie vo vlastných nákladoch k 1. januáru príslušného roka na základe zhodnotenia ekonomickej situácie predchádzajúceho účtovného obdobia.  Úrad zistil, že v rokoch 1997 a 1999 nevykázali zmenu takto stanovených nákladov počas celého roka. V rámci roku 1998 vykázali zmenu nákladov aj k 1. 07. 1998, teda k dátumu uplatnenia cenového nárastu. Možno s vysokou pravdepodobnosťou predpokladať, že sa jednalo o účelovo vykázaný nárast nákladov, predovšetkým nakupovanej pšenice, za účelom preukázania opodstatnenosti navýšenia cien múky v mesiaci júl 1998.

	 Samotná miera rastu nákladových štruktúr pri sledovaných druhoch múky bola 
u jednotlivých mlynov, ktoré uplatnili cenový nárast k 1. 07. 1998 rozdielna v rozmedzí od 1% zvýšenia po 6% zvýšenie, pričom nárast cien múky predstavoval približne 9 %. K zvýšeniu cien došlo aj u tých druhov múk, kde mlyny vykázali zníženie cien pšenice, ako napr. v prípade mlynu Pohronský Ruskov a to u  troch zo štyroch  sledovaných druhov múk.

	V prípade Mlynu Krupina došlo k zvýšeniu cien múky v priemere o 500 Sk/t, čo je približne 7% cenový nárast, pričom tento mlyn vykázal v roku 1998 pokles vlastných nákladov, ako aj pokles ceny nakupovanej pšenice oproti roku 1997 u všetkých štyroch druhoch sledovaných múk.  Vzhľadom k tomu, že predmetné údaje označili účastníci konania ako predmet obchodného tajomstva, sú súčasťou spisového materiálu. (Dôkaz č. 6 - údaje vývoja nákladov a cien za jednotlivé mlyny).

	Z celkovej analýzy dynamiky nákladov jednotlivých účastníkov konania za posledné roky úrad zistil, že mlyny pri svojej cenotvorbe vždy zohľadňovali ekonomické faktory ovplyvňujúce výšku nákladov. Napriek tomu v tomto období nikdy nenastalo zvýšenie cien
 k jednému dátumu u piatich mlynov a v priebehu nasledujúcich 3 týždňov u ďalších 2 mlynov, tak ako tomu bolo v tomto prípade.

	Zo štatistických analýz vyplýva, že v dôsledku vyššej ponuky na domácom trhu v roku 1998 priemerné predajné ceny producentov potravinárskej pšenice dosiahli hodnotu 4 117 Sk/t, čo bolo o 126 Sk/t menej ako v predchádzajúcim roku. Spracovatelia kupovali potravinársku pšenicu v cenových reláciách aj pod úrovňou 3800 Sk/t. (Dôkaz č. 5 -  dôvodová správa materiálu „Prehodnotenie súčasnej situácie v bilancii obilnín v zásobách ŠFTR k 30. 04. 1999 vo väzbe na bilanciu obilnín v SR“). Z uvedených skutočností vyplýva, že rast ceny pšenice, ako rozhodujúcej nákladovej položky pri výrobe múky, nemohol byť príčinou rastu cien pšeničnej múky u 7 rozhodujúcich priemyselných mlynov v rámci SR v období troch týždňov.
	
	Na základe týchto faktov prišiel úrad k záveru, že paralelné cenové výstupy mlynov nie sú odôvodnené ekonomickou situáciou na danom trhu. Taktiež nie sú výsledkom samostatných rozhodovacích procesov, ktoré by odrážali hospodársku situáciu mlynov. Ich príčinou je vedomá koordinácia konkurentov, vychádzajúca zo vzájomnej výmeny súťažne citlivých informácií. 

E   Ostatní účastníci konania

	V prípade SSM úrad zistil, že je samostatnou právnickou osobou, zaregistrovanou  MV SR dňa 26. 11. 1990. Jej členmi sú fyzické a právnické osoby podnikajúce v tejto oblasti, ako aj záujemcovia o podnikanie v odbore. Podľa článku 2 stanov SSM má, okrem iného, hájiť 
a podporovať spoločné záujmy svojich členov a prispievať k riadnemu výkonu odbornosti, napomáhať podnikateľským aktivitám v mlynskom, cestovinárskom a v ďalších príbuzných odboroch zameraných na spracovanie a využitie obilnín a strukovín, podáva požadované informácie orgánom štátnej správy, zúčastňuje sa legislatívneho procesu v rámci  svojej pôsobnosti, plní funkciu koordinačného  a konzultačného centra pre svojich členov.

	Z predložených podkladov úrad zistil, že SSM nevykonáva hospodársku činnosť na vymedzenom relevantnom trhu, ktorá by súvisela s predmetom konania. Z tohto dôvodu úrad prišiel k záveru, že SSM nebola účastníkom zosúladeného postupu a konanie voči nej zastavil.

	Odvolací orgán v rozhodnutí č. 99/KH/P/2/214 zo dňa 2. 08. 1999 vyslovil námietku, prečo bol zo zoznamu účastníkov konania vyradený  podnikateľ Šarišský mlyn. V tejto súvislosti uvádzame, že v prípade podnikateľa Šarišský mlyn Veľký Šariš, Mlynská č. 1, Veľký Šariš úrad zastavil správne konanie rozhodnutím č. 98/ZK/1/1/409 zo dňa 25. 11. 1998, pretože na základe údajov, ktoré mal úrad k dispozícii sa nepreukázala jeho účasť na zosúladenom postupe. Mlyn vydal cenník k 1. 2. 1998, pričom ceny múky ostali na úrovni roku 1997 a zmena spočívala len v zmenách obchodných podmienok. Podľa vyjadrenia jeho zástupcu, mlyn sa vzhľadom na haváriu, ku ktorej došlo v sledovanom období zameriaval prevažne na aktívny zušľachťovací styk. 

Záver

	Po podrobnom zhodnotení všetkých predložených informácií a podkladov prišiel úrad 
k nasledujúcim záverom:

1.	Bolo preukázané, že zástupcovia najvýznamnejších priemyselných mlynov v rámci Slovenska a zároveň konkurentov na tom istom výrobkovom relevantnom trhu sa stretli 
a vymenili si informácie o zvýšení cien  svojich výrobkov v priemere o 500 - 600 Sk/t vzhľadom  na  očakávané zvýšenie cien pšenice z novej úrody, t.j. úrody z roku 1998 (dôkazy č. 2, 3, a 4).
	
2.	 Analýza vývoja rozhodujúcich nákladových položiek a postupov jednotlivých mlynov k času zvýšenia cien sledovaných druhov múky preukázala, že dynamika rastu cien pri predmetnom zvýšení nebola v súlade s dynamikou rastu  nákladov a výrazne ju prevyšovala.

3.	 Rozhodnutie 7 mlynov zvýšiť v priebehu troch týždňov ceny pšeničnej múky nebolo výsledkom nezávislého rozhodnutia jednotlivých podnikateľských subjektov ani nevyplývalo 
z prirodzených trhových podmienok. Môže byť vysvetlené len ako dôsledok stretnutia, pri ktorom si hlavní konkurenti vymenili súťažne citlivé informácie a informovali sa o nevyhnutnosti zvýšenia cien múky a o predpokladanom termíne uskutočnenia tohto kroku. Táto skutočnosť bola postačujúca na to, aby mlyny robili svoje rozhodnutia o zvýšení ceny 
s vedomím, že konkurenti budú postupovať rovnako, čím došlo k ich vzájomnej koordinácii 
a  umožnilo dosiahnuť plánovaný rozsah cenových zmien.

4.	Protisúťažným správaním priemyselných mlynov došlo k  obmedzeniu hospodárskej súťaže na vymedzenom relevantnom trhu a k porušeniu  § 3 ods. 1 a ods. 2 písm. a) zákona.

	Vzhľadom k tomu, že uplynula lehota, daná v § 14 ods. 6 zákona, úrad nie je oprávnený k uloženiu pokuty za porušenie zákona a rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie :

	Podľa § 61  ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní proti tomuto rozhodnutiu možno podať na Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, I. výkonný odbor, v lehote 15 dní odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia rozklad. Včas podaný rozklad má odkladný účinok.

				

									Ing. Ján Matuský
							   	   riaditeľ I. výkonného odboru

Rozhodnutie sa doručí:

1. 	Považské mlyny a cestovinárne, spol.  s  r. o., Hurbanova č. 3353, 921 35 Piešťany 
2. 	Mlyn Košice a.s., Napajadlá č. 6, 040 01 Košice
3.	MIVA,  spol.  s r.o., Štefánikova 61, 949 71 Nitra
4.	MLYNSKO-PEKÁRSKY A CESTOVINÁRSKY KOMBINÁT, akciová spoločnosť 	Spišská Nová Ves, Mlynská 22, 052 80 Spišská Nová Ves
5.	Dolejší, spol. s r.o.,Mlyn a pekáreň Jedľa, Račianska 38, 830 08 Bratislava
6.	POĹNOMLYN,  s. r. o. , Mlynská 3, 963 01 Krupina
7.	JUDr. Ľubomír Hlbočan, advokát, Advokátska kancelária, Odbojárov 9/11, 831 04 	Bratislava
8.	PMD - Union, akciová spoločnosť, Račianska 72, 832 68 Bratislava
9.	JUDr. Tibor Sásfai, advokát, 044 19 Ruskov č. 45
10 .     Slovenská spoločnosť mlynárov, Hurbanova 21, 921 01 Piešťany