PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo: 2002/ZK/R/2/274	Bratislava     13. december 2002

	Rada Protimonopolného úradu Slovenskej republiky v Bratislave, ako orgán príslušný na konanie podľa § 18 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z.z. o skupinových výnimkách zo zákazu dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov, na základe rozkladu podaného podnikateľom Radoma Banská Bystrica, spol. s r.o., Dolná 13, 974 01 Banská Bystrica, podľa § 59 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov

mení

	rozhodnutie Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, odboru zneužívania dominantného postavenia, č. 2002/DZ/2/1/103 zo dňa 29.05.2002 takto:

	Bod 1 výrokovej časti rozhodnutia znie:

	Podľa § 32 ods. 2 písm. c) zákona č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z.z. o skupinových výnimkách zo zákazu dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov konanie začaté na návrh podnikateľa Palinayovci, spol. s r.o., Dolná 13, 974 01 Banská Bystrica, voči podnikateľovi Radoma Banská Bystrica, spol. s r.o., Zvolenská cesta 32, 974 05 Banská Bystrica, vo veci zneužitia dominantného postavenia zastavuje, pretože dôvod na konanie nebol daný.  

	Bod 2 výrokovej časti sa vypúšťa.

Odôvodnenie:

	Dňa 29.05.2002 vydal Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia (ďalej len „úrad“), rozhodnutie č. 2002/DZ/2/103, ktorým rozhodol, že

1.	zo strany podnikateľa Radoma Banská Bystrica, spol. s r.o., Zvolenská cesta 32, 974 05 Banská Bystrica (ďalej len „Radoma, spol. s r.o.“) došlo k dočasnému zneužitiu ekonomickej sily s cieľom vylúčiť súťaž (predátorské správanie sa) tým, že v rámci svojho predmetu podnikania (distribúcia – veľkoobchod, maloobchod) použil praktiku prerozdelenia zdrojov (subvencovanie, prerozdelenie zdrojov, ktoré podnikateľ Radoma, spol. s r.o. získal z distribučnej – veľkoobchodnej činnosti, ale ich „presmeroval“ do oblasti maloobchodnej činnosti), čo sa preukázalo na výrobku „rybací tuniakový šalát“ a to spôsobom, že uvedený výrobok Radoma, spol. s r.o. v rámci svojej distribučnej (veľkoobchodnej) činnosti v období mesiacov február až máj 2001 „poskytol“ vlastnej maloobchodnej predajni rýchleho občerstvenia za výrazne nižšiu nákupnú cenu ako podnikateľovi Palinayovci, spol. s r.o., Dolná 13, 974 01 Banská Bystrica (ďalej len „Palinayovci, spol. s r.o.“), čím podnikateľovi Radoma, spol. s r.o. bolo umožnené, aby svoj výrobok (rybací tuniakový šalát) predával na maloobchodnom trhu za takú predajnú cenu, ktorá bola nižšia ako cena, za ktorú ako veľkoobchodník – distribútor predával tento výrobok do predajne rýchleho občerstvenia podnikateľa Palinayovci, spol. s r.o.. Vyššie uvedené konanie (a to v rozsahu od subvencovania až po nízku cenu v maloobchodnom podnikaní podnikateľa Radoma, spol. s r.o.) má povahu zneužitia dominantného postavenia na relevantnom trhu a je podľa § 7 ods. 4 zákona č. 188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) zakázané;   

2.	za porušenie ustanovenia § 7 ods. 4 zákona uložil úrad podnikateľovi Radoma spol. s r.o. peňažnú pokutu vo výške 500 000,- Sk (slovom päťstotisíc korún slovenských).    

Dňa 14.06.2002 bol úradu doručený v zákonnej lehote rozklad podnikateľa Radoma, spol. s r.o. (list evidovaný pod č. 3280/2002), zastúpeného Mgr. Renátou Záhorákovou, advokátkou, Advokátska kanceslária HLADKÁ – ZÁHORÁKOVÁ, Karpatská 7, 811 05 Bratislava, v ktorom namietal najmä nasledovné skutočnosti:

1.	„...Nie je však možné súhlasiť s určeným spôsobom predaja, t.j. predaj tzv. bufetového typu. Takýto typ predaja slovenské právne predpisy nielenže nepoznajú, ale ani úrad v rozhodnutí bližšie nedefinuje, aký je to druh predaja. Bufet predstavuje len laické označenie a neznamená nič iné, ako prevádzkáreň – priestor, v ktorom sa prevádzkuje určitá živnosť (§ 17 ods. 1 živnostenského zákona). V danom prípade predajňa Ryba predstavuje priestor, kde dochádza k uskutočňovaniu činnosti, ktorá sa v zmysle § 33 písm. a) živnostenského zákona označuje ako maloobchod (teda kúpa tovaru na účely jeho predaja konečnému spotrebiteľovi). „Priama konzumácia“ je pojem, ktorý živnostenský zákon používa v spojení s prevádzkovaním inej živnosti, a to pohostinskej činnosti. Pohostinskú činnosť definovanú v § 38 ods. 1 živnostenského zákona však spoločnosť Radoma Banská Bystrica neuskutočňuje. Vzhľadom na uvedené, potom správne a v súlade s právnymi predpismi odlišnými od zákona o ochrane hospodárskej súťaže, by tovarový relevantný trh mal byť určený ako maloobchodný predaj chladených šalátov....“

2.	„....Abstrahovanie od tejto skutočnosti vlastne znamená, že úrad neberie do úvahy konkurenčné postavenie ostatných obchodov (rôzne predajne, supermarkety, hypermarkety) vo vzťahu k predajni Ryba. .......Ďalším dôvodom pre uskutočnenie záveru, že rôzne obchody, supermarkety a hypermarkety sú v konkurenčnom  vzťahu k predajni Ryba je aj skutočnosť, že tieto obchodné prevádzky majú nielen osobitné pulty, kde sa nachádzajú v nádobách (čerstvé chladené šaláty) v rôznom malospotrebiteľskom balení, ale aj pulty, kde sa tieto nachádzajú v nádobách  (čerstvé chladené šaláty), z ktorých si zákazníci určujú množstvo odberu....“

3.	„...Máme za to, že v danom prípade nie je dôležité, či koneční spotrebitelia po nákupe chladeného šalátu tento okamžite spotrebujú, dôležité je, že tieto nakúpia ako koneční spotrebitelia. V predajni Ryba sa totiž chladené šaláty predávali v rôznom malospotrebiteľskom balení (plastikové kelímky, tzv. polokonzervy, konzervy a pod.), resp. aj bez balenia (napr. na tanieroch). Tým, že úrad definoval tovarový relevantný trh ako trh predaja ........na priamu spotrebu, vylúčil z posudzovania predaj chladených šalátov v balení, ktoré sa okamžite nespotrebujú....“

4.	„...Aj keď pohostinská činnosť je živnosť odlišná od maloobchodu, domnievame sa, že k predaju chladených šalátov dochádza aj v takýchto prevádzkárňach. Tento spôsob predaja je taktiež konkurenčný maloobchodnému predaju. Pohostinské zariadenia úrad vôbec neskúmal,  a pritom práve v týchto prevádzkárňach dochádza k predaju chladených šalátov na priamu konzumáciu na mieste. Navyše, s takýmto spôsobom predaja je spojený aj predaj polotovarov alebo doplnkového tovaru. Z tohto dôvodu je možné uvažovať aj o tovarovom relevantnom trhu nielen maloobchodného predaja chladených šalátov, ale aj o predaji chladených šalátov prostredníctvom pohostinských prevádzok....“ 
5.	„...Už v podaniach zo dňa 17.04.2002 a 17.05.2002 sme argumentovali, že správne vymedzený priestorový relevantný trh by mal byť priestor celého centra mesta Banská Bystrica....“ 

6.	„....Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že nesprávne vymedzenie relevantného trhu má za následok aj nesprávne vymedzenie postavenia predajne Ryba na ňom. ....... Domnievame sa, že úplne objektívne skutkový stav veci nie je ani prakticky dosť dobre možné. Trh maloobchodného predaja, ako aj pohostinských zariadení je veľmi dynamický a často sa meniaci. Dôvodom je aj skutočnosť, ktorú prezentuje aj úrad, že bariéry vstupu na tieto trhy nie sú takmer žiadne. ........ V danom prípade, aj keď na nesprávne určenom relevantnom trhu, úrad uviedol, že predajňa Ryba dosahuje podiel na trhu vo výške 38.2 % ....... Jedným z rozhodujúcich kritérií je určenie bariérou vstupu na trh. Úrad v tejto súvislosti v rozhodnutí uviedol, že bariéry vstupu na trh tu nie sú takmer žiadne. Sme presvedčení, že práve táto informácia je podstatná pre konštatovanie, že predajňa Ryba nemôže mať dominantné postavenie na relevantnom trhu pri podiele 38,2 %....“

7.	„....V tejto súvislosti poukazujeme na to, že úradom prezentovaný výklad pojmu predátorského správania nemá žiadnu oporu rozhodovacej praxi európskych orgánov (vzhľadom na to, že úrad vo vlastnej rozhodovacej praxe uvedený pojem ešte nedefinoval, odvolávame sa len na zdroje EU, resp. USA). Už v liste zo dňa 17.05.2002 sme úradu oznámili, že z rozhodnutia Komisie ES vydaného vo veci Cewaal v roku 1992 vyplýva, že predátorské správanie je uplatňovanie takých cien, ktorých výška je pod hranicou výrobných nákladov. ...... Túto definíciu sme doplnili aj o citáciu Európskeho súdneho dvoru, ktorý v tom istom prípade konštatoval, že pôjde o uplatňovanie cien nižších ako sú celkové náklady a cien vyšších ako sú variabilné náklady, ak podnik v dominantnom postavení má zámer eliminovať súťažiteľa. V tejto súvislosti poznamenávame, že predajňa Ryba nie je samostatným právnym subjektom, oddeleným od spoločnosti Radoma Banská Bystrica. Z tohto dôvodu nie je možné (minimálne účtovné a daňové predpisy to neumožňujú), aby bola umelo zaťažovaná nákupnými cenami odlišnými od tých, za ktoré tovary nakupuje spoločnosť Radoma Banská Bystrica. Preto nákupnými cenami predajne Ryba nemôžu byť tzv. veľkoobchodné ceny, za ktoré spoločnosť Radoma Banská Bystrica predávala svoje výrobky ďalším podnikateľom. Je však možné konštatovať, že na obstaranie tej časti výrobkov, ktoré spoločnosť Radoma Banská Bystrica predáva aj v rámci veľkoobchodu, predajňa Ryba vynaložila nižšie náklady ako niektorí iní podnikatelia. Je to z dôvodu, že spoločnosť Radoma Banská Bystrica nakupovala tovary vo výrazne väčšom množstve ako napr. navrhovateľ. Na druhej strane, spoločnosť Radoma Banská Bystrica má zase oveľa vyššie náklady ako navrhovateľ, takže ide o vzájomne prepojené súvislosti, ktoré úrad vôbec nebral do úvahy....“

8.	„...Poukazujeme aj na to, že osobitné sledovanie rybacieho tuniakového šalátu, prostredníctvom predaja ktorého predajňa Ryba zneužívala svoje dominantné postavenie nemá oporu v už definovanom relevantnom trhu... V zmysle § 7 ods. 4 a 5 ex ZOHS (§ 8 ods. 2 ZOHS) sa posudzovanie protisúťažnej praktiky môže diať len na určenom relevantnom trhu. Ak teda úrad konštatoval, že predajňa Ryba zneužila dominantné postavenie na tovarovom relevantnom trhu – predaj tuniakového šalátu, potom nielen výroková časť a odôvodnenie rozhodnutia, ale aj jednotlivé časti odôvodnenia rozhodnutia sú vo vzájomnom rozpore. ..... Vzhľadom na hore uvedené máme za to, že úrad nepreukázal, žeby spoločnosť Radoma Banská Bystrica prostredníctvom svojej predajne Ryba zneužila dominantné postavenie na relevantnom trhu....“

9.	„...Okrem už prezentovaných procesnoprávnych vád rozhodnutia, poukazujeme aj na tie, ktoré spočívajú:

a)	v tom, že úrad na mesiac máj 2001, kedy došlo k údajnému protisúťažnému  správaniu spoločnosti Radoma Banská Bystrica aplikoval v tom čase už neplatný ex ZOHS (myslí sa zákon č. 188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení neskorších predpisov) a

b)	v tom, že úrad na celé správne konanie aplikoval procesnoprávne predpisy platné za účinnosti ZOHS (myslí sa zákon č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov), pričom podľa § 44 ods. 1 ZOHS sa na právne vzťahy vzniknuté pred dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona vzťahujú, žeby procesnoprávne predpisy z tohto posudzovania boli vyňaté.

Následok nesprávneho postupu úradu spočíva v nezrozumiteľnosti výrokovej časti, z ktorej (tak, ako sme už uviedli v časti II tohto rozkladu) nie je zrejmé podľa ktorého zákonného ustanovenia  a zákonného predpisu sa spoločnosť Radoma Banská Bystrica dopustila protisúťažného konania...“

10.	„..... Nie je možné súhlasiť ani s výškou uloženej pokuty. V zmysle zásad zaužívaných v rozhodovacej praxi úradu (resp. podľa § 38 ods. 9 ZOHS), úrad pri ukladaní pokút posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení zákona o ochrane hospodárskej súťaže, berie do úvahy povahu porušovania, jeho skutočný dopad na trh, ako aj veľkosť relevantného trhu....“ 

Rada Protimonopolného úradu SR (ďalej len „Rada úradu“) na základe prvostupňovým orgánom predloženého spisového materiálu v súlade s § 59 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov preskúmala rozkladom napadnuté rozhodnutie v celom rozsahu, ako aj konanie, ktoré predchádzalo jeho vydaniu. 

Vzhľadom na skutočnosť, že predmetné konanie začalo v čase účinnosti zákona č. 136/2001 Z.z.,  úrad na konanie aplikoval procesnoprávne ustanovenia tohto zákona. 

Nakoľko k posudzovanej praktike vo veci možného zneužívania dominantného postavenia došlo počas účinnosti zákona č. 188/1994 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 188/1994 Z.z.“), úrad vzhľadom na znenie § 44 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z.z. pri posúdení okolností prípadu z hmotnoprávneho hľadiska postupoval podľa zákona č. 188/1994 Z.z.. 

Pokiaľ však úrad preukazoval, že k protiprávnemu konaniu dochádzalo aj po účinnosti zákona č. 136/2001 Z.z. (t.j. po 01.05.2001), mal na uvedené konanie podnikateľa Radoma, spol. s r.o. podľa názoru Rady úradu aplikovať hmotnoprávne aj procesnoprávne ustanovenia tohto zákona. Rada úradu zároveň konštatuje, že pre tento prípad relevantné ustanovenia zákona č. 188/1994 Z.z. a zákona č. 136/2001 Z.z. (a to aj po zmene a doplnení od 01.10.2002) sú v podstate zhodné, či už ide o definovanie relevantného trhu, dominantného postavenia účastníka na ňom alebo samotné skutkové podstaty zneužívania dominantného postavenia.   
   
Po preskúmaní predložených materiálov Rada úradu dospela k názoru, že prvostupňový orgán pri vydaní napadnutého rozhodnutia vychádzal z nedostatočne zisteného skutkového stavu, pokiaľ ide o definovanie relevantného trhu a postavenie účastníkov konania na ňom. V záujme presného a úplného zistenia skutočného stavu veci, ako aj v záujme rýchlosti a hospodárnosti konania Rada úradu rozhodla o vykonaní ďalších dôkazov a doplnení podkladov pre vydanie rozhodnutia. Po ich preskúmaní dospela k nasledujúcim záverom:

1.	Definícia tovarového relevantného trhu 

	Prvostupňový orgán v napadnutom rozhodnutí vymedzil tovarový relevantný trh ako trh predaja chladených šalátov formou rýchleho občerstvenia bufetového typu pre priamu konzumáciu konečným spotrebiteľom. Pri takomto vymedzení tovarového relevantného trhu prvostupňový orgán vychádzal zo skutočnosti, že obaja účastníci konania (t.j. Radoma spol. s r.o. aj Palinayovci spol. s r.o.) sú špecializované predajne rýchleho občerstvenia na predaj rýb a rybacích výrobkov (t.j. aj chladených šalátov na báze rybej suroviny). Súčasne dospel k záveru, že rybacie šaláty sú zastupiteľné aj s inými druhmi chladených šalátov (majonézové, zeleninové a pod.). 

	Podľa názoru Rady úradu prvostupňový orgán správne vymedzil dotknutý tovar, ktorým sú chladené šaláty. Pri vymedzení spôsobu predaja však vychádzal z nesprávne zisteného skutkového stavu. V tejto súvislosti podnikateľ Radoma, spol. s r.o. namietal, že pojem „bufetový typ predaja“ nemá oporu v slovenských právnych predpisov a podnikateľské aktivity, ktoré obaja účastníci vykonávajú, je potrebné zadefinovať v súlade so zákonom 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov (námietky uvedené vyššie pod bodmi 1 a 4). 

K týmto námietkam Rada úradu uvádza, že zadefinovanie tovarového relevantného trhu je výlučne v kompetencii úradu a musí vychádzať zo zákonnej definície uvedenej v § 7 ods. 3 zákona č. 188/1994 Z.z., resp. § 3 ods. 3 až 6 zákona č. 136/2001 Z.z.. V zmysle uvedeného je relevantný trh priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú pre uspokojenie určitých potrieb užívateľov zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. V tomto prípade je podstatné najmä zohľadnenie zhodnosti alebo vzájomnej zastupiteľnosti dotknutých tovarov a ich dostupnosť pre konečného spotrebiteľa. 
     
Z hľadiska spotrebiteľa nie je v tomto prípade podstatné, či má možnosť dotknuté tovary (chladené šaláty) priamo na mieste skonzumovať. Dôležité je, kde má možnosť uvedené tovary nadobudnúť. 
 
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Rada úradu dospela k názoru, že tovarový relevantný trh je potrebné definovať ako maloobchodný predaj chladených šalátov. 

2.	Definícia priestorového relevantného trhu 
    
	Prvostupňový orgán pri vydaní napadnutého rozhodnutia vychádzal z lokálne určeného priestorového relevantného trhu, vymedzeného priestorom ohraničeným všetkými priľahlými ulicami k námestiu SNP, k Hornej a Dolnej ulici v meste Banská Bystrica. Pri takomto vymedzení vychádzal z toho, že podnikatelia Radoma, spol. s r.o. aj Palinayovci, spol. s r.o., pôsobia v centre mesta Banská Bystrica na protiľahlých uliciach (Horná a Dolná) k námestiu SNP. Podľa jeho názoru sú teda potenciálnym spotrebiteľom rovnako dostupné a vytvárajú z hľadiska užívateľa ucelené homogénne prostredie.

	Podľa názoru Rady úradu je potrebné priestorový relevantný trh definovať širšie vzhľadom na to, že takto definovaný priestorový relevantný trh nepredstavuje územie s natoľko odlišnými súťažnými podmienkami, že môže byť odčlenené od ostatných území. Nakoľko sú ekonomické a právne podmienky predaja, ako aj nákupné zvyklosti a kúpna sila obyvateľstva v celom meste Banská Bystrica rovnaké, pričom k stretu ponuky a dopytu dochádza na území mesta Banská Bystrica, Rada úradu zastáva názor, že priestorový relevantný trh je potrebné vymedziť minimálne územím mesta Banská Bystrica.      

3.	Časový relevantný trh

	Nakoľko v prvostupňovom rozhodnutí absentuje vymedzenie časového relevantného trhu, Rada úradu konštatuje, že ide o trh nepretržitý, pretože k súbehu ponuky a dopytu dochádza nepretržite. Pre vymedzenie časového relevantného trhu je určujúci súbeh ponuky a dopytu a nie obdobie, kedy došlo k zneužívaniu dominantného postavenia. 

4.	Postavenie účastníkov konania na relevantnom trhu
 
	Vzhľadom na nesprávne zadefinovanie relevantných trhov v prvostupňovom rozhodnutí Rada úradu opätovne preverila postavenie oboch účastníkov na novozadefinovanom relevantnom trhu. Za týmto účelom rozhodla o vykonaní ďalších dôkazov, kde oslovila konkurentov pôsobiacich na danom relevantnom trhu. Na základe získaných informácií a podkladov dospela k nasledujúcim záverom:

Relevantný trh maloobchodného predaja chladených šalátov je možné charakterizovať ako trh veľmi flexibilný a často sa meniaci, na ktorom pôsobí veľké množstvo subjektov a vstup potencionálnych konkurentov je veľmi ľahký. Je to dané najmä neexistenciou bariér vstupu na tento trh – nie sú potrebné žiadne významné vstupné náklady, osobitné administratívne povolenia (okrem náležitostí podľa živnostenského zákona je potrebné dodržiavať určité hygienické zásady a požiadavky na manipuláciu s potravinami, stanovené zákonom č. 152/1995 Z.z. o potravinách) a neexistujú ani významné prekážky v prístupe k zdrojom dodávok. K tomuto názoru dospel aj prvostupňový orgán na základe vykonanej analýzy (str. 6 napadnutého rozhodnutia). Podľa názoru Rady úradu v tejto časti prvostupňový orgán správne posúdil skutkový stav. 

	Na relevantnom trhu maloobchodného predaja chladených šalátov sa okrem účastníkov konania zúčastňujú aj ďalší podnikatelia. Sú to najmä prevádzky rýchleho občerstvenia – bufety, ktoré v rámci konania oslovil už prvostupňový orgán a ich vyjadrenia sú súčasťou spisového materiálu. Rada úradu oslovila aj ďalších podnikateľov – predajne potravín, pôsobiace na území mesta Banská Bystrica, z ktorých PRIOR, a.s., Robotnícka 2, 974 00 Banská Bystrica, Tesco Stores SR a.s., Hypermarket Banská Bystrica, Zvolenská cesta 8, 974 05 Banská Bystrica, Billa s.r.o., Bajkalská 19/A, 821 02 Bratislava a PRIMA ZDROJ holding, a.s., Tatranská 298, 017 01 Považská Bystrica sa priamo alebo prostredníctvom svojich prevádzok, lokalizovaných na území mesta Banská Bystrica, zúčastňujú na  maloobchodnom predaji chladených šalátov.       

Okrem informácií, ktoré Rada úradu získala priamo od oslovených podnikateľov, obrátila sa listom č. 5425/PMÚSR/2002 aj na Inšpektorát Slovenskej obchodnej inšpekcie v Banskej Bystrici pre Banskobystrický kraj. Podľa súhrnných informácií pôsobí na území mesta Banská Bystrica približne 200 malobchodných predajní potravín. Tento údaj nie je celkom presný vzhľadom na už spomínaný charakter trhu. Keďže vstup na trh predaja potravín všeobecne je veľmi ľahký, často dochádza k zrušeniu existujúcich predajní a k vzniku nových. Situácia je obdobná aj na relevantnom trhu maloobchodného predaja chladených šalátov -  závisí len od podnikateľa – maloobchodníka, či a v akom rozsahu tento tovar do svojho sortimentu zaradí. Vzhľadom na neexistenciu bariér vstupu na tento trh, môžu títo obchodníci predmetný tovar prakticky kedykoľvek zaradiť do svojej ponuky potravín.
 
Na základe uvedených skutočností Rada úradu dospela k záveru, že na relevantnom trhu maloobchodného predaja chladených šalátov nemá podnikateľ Radoma spol. s r.o. dominantné postavenie podľa § 7 ods. 1 zákona č. 188/1994, resp. podľa § 8 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z.z.. Vzhľadom na túto okolnosť sa Rada úradu ďalej nezaoberala posúdením napádanej praktiky  podnikateľa Radoma, spol. s r.o. ani uložením pokuty, keďže na takéto konanie nebol dôvod. Rozhodla preto tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia.    

Poučenie:

	Proti tomuto rozhodnutiu sa podľa § 61 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní nemožno odvolať. 

						Danica Paroulková
				predsedníčka Rady Protimonopolného úradu SR

Rozhodnutie sa doručí:

1.	Mgr. Renáta Záhoráková, Advokátska kancelária HLADKÁ-ZÁHORÁKOVÁ, Karpatská 7, 811 05 Bratislava
2.	Palinayovci, spol. s r.o., Dolná 13, 974 01 Banská Bystrica
3.	Protimonopolný úrad SR, odbor zneužívania dominantného postavenia