PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo: 2012/KH/1/1/015                                             	Bratislava 23. apríla 2012

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor dohôd obmedzujúcich súťaž, v správnom konaní č. 0033/ODOS/2011 začatom dňa 24. októbra 2011 z vlastného podnetu podľa § 25 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov

vo veci možnej dohody obmedzujúcej súťaž v zmysle § 4 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vo forme rozhodnutia združenia podnikateľov v trvaní najskôr od 28. novembra 1994 spočívajúceho v konaní Komory reštaurátorov v súvislosti s ustanovením článku IV.  bod 22 Etického kódexu reštaurátora z 28. novembra 1994 a v znení zmien a doplnkov schválených  valným zhromaždením 29.11.2010 a vo veci možného uloženia pokuty za spáchanie správneho deliktu podľa § 38 ods. 1 zákona

ktorého účastníkom je  Komora reštaurátorov, so sídlom Lermontovova 8, 811 05 Bratislava, IČO: 31751156 ako podnikateľ  podľa § 22 ods. 1 písm. b) a d) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov  takto

r o z h o d o l :

I.

Etický kódex reštaurátora prijatý dňa 28.11.1994 Valným zhromaždením, ktoré je najvyšším orgánom účastníka konania  Komory reštaurátorov, so sídlom Lermontovova 8, 811 05 Bratislava, IČO: 31751156, v časti ustanovenia článku IV. bod 22, ktoré znie:  
„Ak boli klienti odporučení na konzultáciu o cene alebo o spôsobe reštaurovania, reštaurátor, na ktorého  boli odporučení, by mal vrátiť klienta k pôvodnému reštaurátorovi. Snaha o získanie  klienta priama  alebo  nepriama v tomto prípade zasahuje do profesionálneho záujmu iného reštaurátora, je nedôstojná profesie reštaurátora.“

je rozhodnutím združenia podnikateľov, ktoré malo za cieľ obmedzenie súťaže na relevantnom trhu poskytovania reštaurátorských služieb v rámci výkonu reštaurátorských činností na území Slovenskej republiky tým, že obsahuje záväzok obmedzenia alebo kontroly odbytu a rozdelenie trhu,  

a preto je v tejto časti podľa § 3 ods. 1 a  § 3 ods. 2 písm. b) a c) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 188/1994 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení neskorších predpisov v období od 28. novembra 1994 do 30. apríla 2001 vrátane a podľa § 4 ods. 1, § 4 ods. 2 písm. c), § 4 ods. 3 písm. b) a c) a § 4 ods. 4 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov v období  od 01. 05. 2001 do 28. 11. 2010 vrátane zakázaný.

II.

Etický kódex reštaurátora  prijatý dňa 29.11.2010 Valným zhromaždením, ktoré je najvyšším orgánom účastníka konania Komory reštaurátorov, so sídlom Lermontovova 8, 811 05 Bratislava, IČO: 31751156, v časti ustanovenia článku IV. bod 22, ktoré znie:  
„Ak po uzavretí zmluvy s iným reštaurátorom klienti požiadali iného reštaurátora o konzultáciu o cene alebo spôsobe reštaurovania rovnakého predmetu reštaurovania, reštaurátor, na ktorého sa klienti obrátili, by mal vrátiť klienta k pôvodnému reštaurátorovi. Reštaurátor je povinný informovať sa vopred u klienta, či je v zmluvnom vzťahu s iným reštaurátorom. Snaha o získanie klienta priama alebo nepriama v tomto prípade zasahuje do profesionálneho záujmu iného reštaurátora, je nedôstojná profesie reštaurátora.“

je rozhodnutím združenia podnikateľov, ktoré má za cieľ obmedzenie súťaže na relevantnom trhu poskytovania reštaurátorských služieb v rámci výkonu reštaurátorských činností na území Slovenskej republiky tým, že obsahuje záväzok obmedzenia alebo kontroly odbytu a rozdelenie trhu,  
 
a preto je v tejto časti podľa § 4 ods. 1, § 4 ods. 2 písm. c), § 4 ods. 3 písm. b) a c) a § 4 ods. 4  zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov v období  od                  29. 11. 2010 do 23. 04.2012 zakázaný.

III.

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky podľa § 22 ods. 1 písm. b) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov 

ukladá účastníkovi konania  Komora reštaurátorov, so sídlom Lermontovova 8, 811 05 Bratislava, IČO: 31751156 zdržať sa uplatňovania článku IV. bod 22 Etického kódexu prijatého dňa 29. 11. 2010 odo dňa právoplatnosti tohto rozhodnutia a

nariaďuje odstrániť protiprávny stav tým, že do troch mesiacov odo dňa právoplatnosti tohto rozhodnutia v súlade s vnútornými predpismi Komory reštaurátorov a všeobecne záväznými predpismi zabezpečí, aby účinný etický kódex a ani iný predpis Komory reštaurátorov neobsahoval ustanovenie, ktoré by obsahovo zodpovedalo článku IV. bod 22 Etického kódexu prijatého dňa 29. 11. 2010.

IV.
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky podľa § 32 ods. 2 písm. f) a § 32 ods. 3 v spojení s § 2 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov konanie č. 0033/ODOS/2011 vo veci možnej dohody obmedzujúcej súťaž v zmysle § 4 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vo forme rozhodnutia združenia podnikateľov v trvaní najskôr od 28. 11. 1994 spočívajúceho v konaní Komory reštaurátorov v súvislosti s ustanovením článku IV.  bod 22 Etického kódexu reštaurátora z 28. 11. 1994 a v znení zmien a doplnkov schválených  valným zhromaždením 29.11.2010 a vo veci možného uloženia pokuty za spáchanie správneho deliktu podľa § 38 ods. 1 zákona

zastavuje v časti týkajúcej sa možného porušenia čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

V.
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky podľa § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov 

za spáchanie správneho deliktu, ktorého sa  Komora reštaurátorov, so sídlom Lermontovova 8, 811 05 Bratislava, IČO: 31751156, dopustila porušením zákazu podľa § 4 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov  konaním uvedeným v bode I. a II. výrokovej časti tohto rozhodnutia v období od 28.11.1994  do 23.04.2012

ukladá účastníkovi konania  Komora reštaurátorov, so sídlom Lermontovova 8, 811 05 Bratislava, IČO: 31751156
pokutu vo výške 261,- eur, slovom dvesto šesťdesiat jeden eur.

Pokutu je účastník konania  Komora reštaurátorov, so sídlom Lermontovova 8, 811 05 Bratislava, IČO: 31751156 povinný uhradiť do 15 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky vedený v Štátnej pokladnici Bratislava, č. ú. 7000060793/8180, KS 1118, VS 201211015.   

  

Odôvodnenie:

A. Správne konanie č. 0033/ODOS/2011

(1)	Protimonopolný úrad  Slovenskej republiky, odbor dohôd obmedzujúcich súťaž (ďalej len „úrad“) začal dňa 24. októbra 2011 z vlastného podnetu v zmysle § 25 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) správne konanie číslo 0033/ODOS/2011  voči Komore reštaurátorov, Lermontovova 8, 811 05 Bratislava (ďalej len „Komora“) vo veci možnej dohody obmedzujúcej súťaž v zmysle § 4 ods. 1 zákona a čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vo forme rozhodnutia združenia podnikateľov v trvaní najskôr od 28. 11. 1994 spočívajúceho v konaní komory  v súvislosti s ustanovením článku IV.  bod 22 Etického kódexu reštaurátora prijatého dňa 28. novembra 1994 a  v znení zmien a doplnkov schválených  valným zhromaždením 29.11.2010 a vo veci možného uloženia pokuty podľa § 38 ods. 1 zákona za spáchanie správneho deliktu. 
(2)	Začatiu konania predchádzalo prešetrovanie na relevantnom trhu podľa § 22 ods. 1 písm. a) zákona, ktoré bolo iniciované podnetom podaným na úrad  členom Komory prostredníctvom právnej  zástupkyne. Podnet bol  doručený úradu  dňa 22.06.2011. 

(3)	V podnete je uvádzané potenciálne aj reálne obmedzovanie hospodárskej súťaže  na relevantnom trhu reštaurátorských činností, vylučovanie  súťažných aktivít a  zníženie  rozsahu   konkurenčnej aktivity medzi reštaurátormi v priamej súvislosti s článkom  IV. bod 22 Etického kódexu reštaurátora v platnom aj predchádzajúcom znení, a to v spojitosti s konkrétnym prebiehajúcim disciplinárnym konaním vedeným voči členovi Komory, okrem iného, aj vo veci  porušenia článku IV. bod 22 Etického kódexu.  Rozhodnutie   disciplinárneho senátu v danej veci  je  súčasťou podnetu spolu s ďalšími prílohami k podnetu.

(4)	Úrad sa oboznámil  so základnými internými dokumentmi Komory, ako aj  doterajším postupom Komory vo vzťahu k predmetnému ustanoveniu Etického kódexu a v rámci prešetrenia  skutočností uvádzaných v podnete úrad požiadal Komoru o vyjadrenie  k článku IV. bod 22 Etického kódexu  v pôvodnom aj platnom znení, a to, okrem iného, aj z hľadiska   splnenia podmienok  podľa § 6 ods. 3 zákona,  čo je rozhodujúce pre  prípadné vyňatie  zo zákazu podľa § 4 zákona v prípade  dohody obmedzujúcej súťaž.

(5)	Komora  sa vyjadrila  listom  zo dňa 01.08.2011, v ktorom  uviedla, okrem iného,  nasledovné:
-	uvedené ustanovenie v pôvodnom ako i aktuálnom znení  upravujú situáciu, kedy došlo k uzavretiu zmluvy  medzi reštaurátorom a klientom  a ďalší reštaurátor, na ktorého sa klient obrátil po uzavretí zmluvy  s pôvodným reštaurátorom, o tomto zmluvnom vzťahu vie;
-	 uvedené ustanovenia Etického kódexu reštaurátora  len zdôrazňujú potrebu rešpektovania  už uzavretých zmluvných  vzťahov medzi reštaurátorom  a treťou osobou (klientom, spotrebiteľom);
-	napádané ustanovenia Etického kódexu sa týkajú situácie, kedy sú súťažné a konkurenčné aktivity v danom prípade už ukončené, nakoľko došlo k výberu konkrétneho reštaurátora a k uzavretiu zmluvy s treťou osobou klientom;
-	napádané ustanovenia etického kódexu reštaurátora reflektujú  základné povinnosti Komory, a  to konkretizáciou ochrany člena Komory, ktorý je v záväznom  zmluvnom vzťahu s treťou osobou (klientom) tak,  aby k narušeniu tohto vzťahu nedošlo z titulu  konania iného reštaurátora, člena Komory;
-	napádané  ustanovenia Etického kódexu  reštaurátora  nijakým spôsobom nezasahujú  do hospodárskej súťaže a neobmedzujú  zmluvnú voľnosť  obchodných záväzkových vzťahov, nakoľko  sa jedná o situáciu, kedy je už uzatvorená zmluva na reštaurovanie s iným reštaurátorom, tieto ustanovenia len odporúčajú   reštaurátorom,  aby rešpektovali zmluvné vzťahy  a záväzky tretích osôb ( klientov)  voči iným reštaurátorom – svojim kolegom, členom KR;
-	úprava v napádaných ustanoveniach Etického kódexu reštaurátora  nadväzuje  i na ustanovenie § 33 ods. 2 a 5 zák. č. 49/2002 Z. z. o ochrane  pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov a  § 5 vyhlášky MK SR č. 263/2010, ktorou sa vykonáva zákon č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov, podľa ktorého reštaurátorská dokumentácia  je súčasťou reštaurovania a spracúva sa v dvoch stupňoch : 1) návrh na reštaurovanie a 2) dokumentácia  vykonaných reštaurátorských prác, jedná sa o ucelený proces reštaurovania...;
-	Podľa  § 5 vyhlášky Ministerstva Kultúry Slovenskej republiky č. 253/2010, ktorou sa vykonáva  zákon č. 489/2002 Z. z.  o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov návrh na reštaurovanie národnej kultúrnej pamiatky vykonáva vypracúva a za jeho obsah zodpovedá  fyzická osoba, ktorá má spôsobilosť podľa osobitného predpisu a ktorá vykonala reštaurátorský výskum. Z uvedeného vyplýva,  že reštaurátor, ktorý   vykonal reštaurátorský výskum, vypracoval návrh na reštaurovanie, má reštaurovanie  i vykonávať a do tohto procesu nemá bez súhlasu pôvodného reštaurátora  vstupovať iný reštaurátor.

(6)	Na základe skutočností uvádzaných v podnete a zistených úradom  v rámci  prešetrovania  úrad   nadobudol podozrenie, že mohlo prísť k uzatvoreniu dohody obmedzujúcej súťaž v zmysle § 4 ods. 1 zákona a čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vo forme rozhodnutia združenia podnikateľov, v danom prípade  Komory, v súvislosti s ustanovením  článku IV. Bod 22 Etického kódexu reštaurátora.

(7)	Začatie správneho konania bolo oznámené  Komore ako účastníkovi konania listom č. 4031/PMÚ SR/2011 z 19. októbra 2011, ktorý bol doručený dňa 24. októbra 2011. 

(8)	Listom zo dňa 19.10.2011 úrad žiadal Komoru, okrem iného, predložiť prehľad disciplinárnych konaní, v ktorých disciplinárny senát Komory reštaurátorov rozhodoval o porušení ustanovenia článku IV.  bod 22 Etického kódexu reštaurátora z 28. novembra 1994 v pôvodnom znení, ako aj v znení zmien a doplnkov schválených  valným zhromaždením 29.11.2010.
(9)	Komora zaslala úradu vyjadrenie  listom zo dňa 18.11.2011 a 22.11.2011, podľa ktorého   bolo v predmetnej veci vedené len jedno disciplinárne konanie, zatiaľ neukončené právoplatným rozhodnutím.
(10)	Listom reg. č. 185/PMÚ SR/2012 zo dňa 20.01.2012 úrad požiadal  Komoru, okrem aktuálnych údajov k obratu za rok 2011, o predloženie  zápisníc  z valných zhromaždení Komory konaných  od roku 1994 do roku 2011 vrátane. 
(11)	Komora  predložila  úradu odpoveď na list úradu uvedený v bode (10), vrátane  požadovaných zápisníc z valných zhromaždení,  pri rokovaní na úrade dňa 13.02.2012 a tieto tvoria prílohu k Zápisu z tohto rokovania. 
(12)	Listami  reg. č. 356/PMU SR/2012, 356/1/PMU SR/2012, 356/2/PMU SR/2012 a 356/3/PMU SR/2012  zo dňa 02.02.2012 sa úrad obrátil  na  niektoré subjekty pôsobiace  na  strane  reálneho alebo potenciálneho dopytu po výkone reštaurátorských činností, ktorým  položil nasledovné otázky v súvislosti  s predmetným ustanovením platného Etického kódexu: 1. Uveďte, či podľa Vášho názoru vyššie uvedené  „nezasahovanie“  si  do profesionálneho záujmu medzi reštaurátormi ovplyvňuje, alebo môže  vplývať na zníženie konkurencie medzi reštaurátormi, a teda zníženie intenzity súťažného prostredia, v rámci  ktorého sa uskutočňuje výber konkrétneho  reštaurátora (a to buď na začiatku výberu, alebo napr. v prípade rozhodnutia zmeniť pôvodného reštaurátora); 2. V prípade, že máte skúsenosti so správaním sa Vami oslovených reštaurátorov, v zmysle vyššie uvedeného ustanovenia Etického kódexu, uveďte konkrétne prípady.
(13)	Rímskokatolícka cirkev, Bratislavská arcidiecéza, Špitálska 7, 814 92 Bratislava, vo svojom liste zo dňa 8. februára 2012 uviedla nasledujúcu odpoveď na otázku č. 1: „Klient, ktorý potrebuje využiť reštaurátorské služby, by podľa nášho názoru nemal byť viazaný k spolupráci iba s jedným reštaurátorom a mal by mať možnosť výberu dodávateľa v ktorejkoľvek etape realizovaného diela, natoľko, nakoľko mu to umožňuje právny rámec vzťahov s dodávateľmi reštaurátorských služieb.“ a na otázku č. 2: „V prípade nami oslovených reštaurátorov sme sa nestretli so správaním, ktoré by nám bránilo v slobodnom výbere dodávateľa reštaurátorských služieb“. 
(14)	Spoločnosť PAMING Mestský investor pamiatkovej obnovy, Laurinská 5, 813 24 Bratislava, vo svojej odpovedi zo dňa 16. februára 2012 uviedla v odpovedi na otázku č. 1: „Podľa našich skúseností dohoda medzi reštaurátormi podľa citovaného ustanovenia Etického kódexu jednoznačne ovplyvňuje súťažné prostredie výberu konkrétneho reštaurátora. Týka sa to najmä nemožnosti preverenia objektívnosti a primeranosti cenových ponúk, obmedzené možnosti konzultovať sporné problémy konkrétnej zákazky s iným reštaurátorom, zmeny reštaurátora počas priebehu zákazky, prípadne možnosti odstúpenia od zmluvy z dôvodu neprimeraného zvyšovania nákladov zákazky.” a v odpovedi na otázku č. 2 uviedla: „Konkrétny prípad sa u nás vyskytol u zákazky reštaurátorskej obnovy gotickej vežice kostola Klarisiek na Farskej ulici v Bratislave. Po zistení havarijného stavu časti kamenných článkov sme v rámci zisťovania rozsahu poškodenia počas prípravy zákazky oslovili jedného reštaurátora, ktorý v minulosti reštauroval iné kamenné články v dokončenej etape obnovy kostola, so žiadosťou o spracovanie podkladov k zámeru obnovy kamenných článkov vežice. Neskôr pri výbere realizátora reštaurátorských prác sa v príprave oslovený reštaurátor domáhal zadania zákazky bez súťaže, nakoľko reštaurovaním iných kamenných článkov v minulosti a vypracovaním časti prípravnej dokumentácie vežice sa považoval za jediného oprávneného reštaurátora na kostole Klarisiek, pričom v odvolaniach argumentoval nekompetentnosťou ostatných účastníkov v odbore reštaurovania, autorskými právami a právami v rámci členstva v Komore reštaurátorov.”
(15)	Galéria mesta Bratislavy, Františkánske nám.11, 815 35 Bratislava vo svojom liste č. 70/2012 zo dňa 17.02.2012 uviedla v súvislosti s otázkou č. 1, že sa domnieva, že ide o obmedzovanie konkurencie systémom podobným cechovému, ktorý v podmienkach trhového hospodárstva 21. storočia by mal byť už dávno prekonaný. Zároveň uviedla, že nezadáva do externého prostredia  reštaurátorské práce na  svojich zbierkových fondoch, ale tieto sú vykonávané pracovníkmi vlastného reštaurátorského pracoviska. 
(16)	V súvislosti s  argumentáciou Komory  v spojitosti s vyhláškou  č. 253/2010 MK SK  sa úrad obrátil dňa 24.02.2012  na   Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (ďalej len „MK SR“), sekciu kultúrneho dedičstva, s nasledovnou otázkou: „v  súvislosti s vyhláškou MK SR č. 253/2010 zo 17. mája 2010, ktorou sa  vykonáva zákon č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov  (ďalej len "vyhláška  253/2010 Z. z. "),  uveďte  dôvod zmeny v § 5  ods. 1 vyhlášky   v poslednej vete, kde nastala zmena oproti predchádzajúcej   platnej vyhláške (16/2003 Z.z.) vo vynechaní časti...a ktorá bude vykonávať reštaurovanie. Zároveň  uveďte  zámer, ktorý bol  tým   zo strany MK SR  sledovaný.“ 
(17)	  MK SR odpovedalo  dňa  27.02.2012 na predmetnú otázku nasledovne: „na základe Vašej žiadosti Vám oznamujeme, že odstránenie pojmu „a ktorá bude vykonávať reštaurovanie“ z § 5 ods. 1 vyhlášky Ministerstva kultúry SR č. 253/2010 Z. z. (v porovnaní s § 5 ods. 1 vyhlášky Ministerstva kultúry SR č. 16/2003 Z. z.) reflektuje problémy z aplikačnej praxe. Právna úprava, platná do 14.6.2010 totiž podľa právneho názoru Ministerstva kultúry SR, sekcie kultúrneho dedičstva neprípustným spôsobom prejudikovala osobu realizátora reštaurátorského výskumu, keď priamo viazala vykonávanie reštaurovania na právne relevantnú skutočnosť skončenia reštaurátorského výskumu, pričom výskum a reštaurovanie mohla vykonávať výlučne tá istá osoba. Tento princíp je z našej strany považovaný za porušenie princípov hospodárskej súťaže. Z uvedeného dôvodu došlo vo vyhláške č. 253/2010 Z. z. k odstráneniu pojmu „a ktorá bude vykonávať reštaurova-nie“. V praktickej rovine je vo väčšine prípadov žiaduce, aby bolo reštaurovanie vykonávané realizátorom reštaurátorského výskumu (táto osoba zvykne mať najviac vedomostí o dotknutej kultúrnej pamiatke), avšak vzhľadom na skutočnosť, že náklady na reštaurátorský výskum aj na reštaurovanie znáša vlastník kultúrnej pamiatky, má tento mať voľnosť pri výbere realizátora reštaurovania a nemôže byť viazaný právnym predpisom na úrovni podzákonného právneho predpisu (za predpokladu, že zákon, ktorý vyhláška vykonáva, takéto obmedzenie neobsahuje).“
(18)	K uvedenému úrad taktiež uvádza, že argumentácia Komory o  potrebe prijatia predmetného ustanovenia  v nadväznosti na ustanovenie § 33 ods. 2 a 5 zák. č. 49/2002 Z. z. o ochrane  pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov a  § 5 vyhlášky MK SR č. 263/2010, ktorou sa vykonáva zákon č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov   je nedôvodná  aj preto, že  Etický kódex  s predmetným ustanovením  bol prijatý pred  týmito   právnymi normami a podľa  názoru úradu   zo žiadnej časti  legislatívy upravujúcej   výkon reštaurátorských  činností platnej pred jeho prijatím  a ani do  súčasnosti nevyplýva potreba prijatia obmedzujúceho ustanovenia opodstatňujúceho obmedzenie hospodárskej súťaže na danom relevantnom trhu.  
(19)	Účastník konania zaslal listom zo dňa 05.03.2012  námietky v konaní č. 0033/ODOS/2011  proti  začatiu správneho konania, zápisnici zo stretnutia dňa 13.02.2012 a zverejneniu na web stránke úradu. Účastník v danom liste namieta najmä to, že bola Komora nesprávne označená za podnikateľa, a teda nie za orgán záujmovej samosprávy s preneseným  výkonom štátnej správy, že činnosť reštaurátorov je činnosťou  nehospodárskeho charakteru vo verejnom záujme, a aby bola zápisnica z rokovania dňa 13.02.2012 doplnená o vyjadrenie, že účastníkovi konania bude zaslaná výzva pred vydaním rozhodnutia.

(20)	K námietke, že Komora je nesprávne označená za podnikateľa, a teda nie za orgán  záujmovej samosprávy s preneseným  výkonom štátnej správy a  činnosť reštaurátorov je činnosťou  nehospodárskeho charakteru vo verejnom záujme, úrad uviedol, že  začal správne konanie dôvodne, v zmysle svojich kompetencií a voči správnemu subjektu, nakoľko Komora je podnikateľom  v zmysle § 3 ods. 2 zákona, je príslušným orgánom oprávneným, okrem iného,  určovať  podmienky  na výkon reštaurátorskej činnosti  svojich členov a regulovať výkon reštaurátorských činností, vydávať  osvedčenia na výkon povolania, záväzné stanoviská k odborným problémom  reštaurátorskej činnosti a pod. Tento záver nespochybňuje ani to, že Komora je vskutku orgánom  záujmovej samosprávy, avšak v tomto smere je potrebné rozlišovať, či úrad skúma prípadné porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže pri úprave podnikateľskej činnosti, alebo či úrad skúma obmedzovanie hospodárskej súťaže pri výkone štátnej správy. Aby mohla byť činnosť subjektu označená ako prenesený výkon štátnej správy, je nevyhnutné, aby išlo o činnosť delegovanú na orgán záujmovej samosprávy zákonom, aby táto činnosť mala správny charakter a aby bola v zákone výslovne označená za prenesený výkon štátnej správy. 

(21)	V posudzovanom prípade nemožno prísť k záveru, že by stanovenie pravidiel podnikania vo forme istého záväzku nekonkurovania akýmkoľvek spôsobom súviselo s preneseným výkonom štátnej správy a ani že by Komora štátnu správu vykonávala. Z uvedeného dôvodu nie je potrebné posudzovať obmedzenie súťaže z pohľadu § 39 zákona, ale postačuje výlučne podľa § 4 zákona.    

(22)	Napriek tomu, že starostlivosť o kultúrne dedičstvo je verejným záujmom,  nie je stanovené v osobitnom predpise, že by  reštaurátori boli poskytovateľmi služieb vo verejnom záujme a súčasne poskytovanie  reštaurátorských  hoci aj v záujme zachovania kultúrneho dedičstva fakticky alebo právne   nevylučuje  uplatňovanie zákona. 

(23)	K ďalším námietkam  účastníka konania sa úrad podrobne vyjadril v časti VIII. výzvy  pred vydaním rozhodnutia uvedenej  v nasledujúcom bode.

(24)	Úrad zaslal podľa § 33 zákona účastníkovi konania   dňa   20.03.2012  výzvu pred vydaním rozhodnutia, v ktorej podal účastníkovi konania informáciu o predbežných záveroch prešetrovania, ku ktorým úrad na základe jemu dostupných informácií a podkladov dospel a vyzval  účastníka konania,  aby sa podľa § 33 zákona ústne alebo písomne vyjadril k podkladu rozhodnutia, spôsobe jeho zistenia, prípadne, aby navrhol jeho doplnenie.    Výzva bola doručená účastníkovi konania dňa 21.03.2012.
(25)	Účastník konania doručil úradu svoje vyjadrenie  listom  zo dňa 05.04.2012, v ktorom navrhol zastaviť konanie  podľa § 32 ods. 2 písm. g ) zákona. Vyjadrenie úradu k námietkam účastníka konania  je v časti (J)  odôvodnenia tohto rozhodnutia.

(B )	Účastník konania

(26)	V zmysle  § 2 ods. 1 zákona tento zákon sa vzťahuje na podnikateľov, orgány štátnej správy pri výkone štátnej správy, orgány územnej samosprávy pri výkone samosprávy a pri prenesenom výkone štátnej správy a  orgány záujmovej samosprávy pri prenesenom výkone štátnej správy.

(27)	V  zmysle § 3 ods. 2 zákona podnikateľ na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (§ 2 Obchodného zákonníka), ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti alebo konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.

(28)	Podľa § 25 ods. 3  písm. a) zákona účastníkom konania v prípade dohody obmedzujúcej súťaž sú účastníci tejto dohody obmedzujúcej súťaž. 

(29)	Keďže úrad posudzoval, či prijatie Etického kódexu, ktorého  konkrétne ustanovenie je predmetom tohto správneho konania, je rozhodnutím združenia podnikateľov zakázaným podľa § 4 zákona a tento Etický kódex prijala Komora, úrad určil Komoru ako jediného účastníka konania.

(C) Skutkový stav -  Komora, výkon reštaurátorskej činnosti, Etický kódex reštaurátora

Komora

(30)	Komora sa na účely § 4 zákona považuje za združenie podnikateľov, keďže združuje všetkých reštaurátorov, pričom  títo vykonávajú  reštaurovanie  ako regulované povolanie v zmysle § 4 ods. 4 zákona o komore. 

(31)	Reštaurátor vykonáva reštaurovanie sám, vo vlastnom mene, na vlastnú zodpovednosť a za odmenu, reštaurovanie v príslušnej špecializácii reštaurovania ako svoje slobodné povolanie alebo spoločne  s inými reštaurátormi, čo napĺňa znaky podnikania a  teda reštaurátori, členovia komory sú podnikateľmi podľa § 3 ods. 2 zákona. 

(32)	Komora je zriadená zákonom č. 200/1994 Z. z. o Komore reštaurátorov a o výkone  reštaurátorskej činnosti jej členov (ďalej len „zákon o komore“) v znení neskorších predpisov.
(33)	Zákon o komore definuje v § 1 ods. 2 Komoru ako samosprávnu, nepolitickú stavovskú organizáciu, združujúcu  všetkých reštaurátorov zapísaných v zozname členov Komory vedenom Komorou.
(34)	Komora je príslušným orgánom oprávneným, okrem iného,  určovať  podmienky  na výkon reštaurátorskej činnosti  svojich členov a regulovať výkon reštaurátorských činností, vydávať  osvedčenia na výkon povolania, záväzné stanoviská k odborným problémom  reštaurátorskej činnosti a pod.
(35)	Podľa § 1 ods. 3 zákona o komore je Komora  právnická osoba.
(36)	 Podľa § 22 zákona o komore má  Komora tieto orgány:
a)	valné zhromaždenie členov komory, 
b)	predstavenstvo komory, 
c)	dozorná rada,
d)	disciplinárna komisia

(37)	Valné zhromaždenie  ako najvyšší  orgán Komory    má  v zmysle  § 24  zákona o komore  nasledovné právomoci:
a)		schvaľuje stanovy komory, 
b)	volí priamym a tajným hlasovaním na obdobie dvoch rokov z členov   komory členov predstavenstva komory, dozornú radu a disciplinárnu komisiu. Členov týchto orgánov tajným hlasovaním aj odvoláva, 
c)	schvaľuje Etický kódex reštaurátora; Etický kódex reštaurátora je verejne prístupný na internetovej stránke komory, 
d)	schvaľuje volebný poriadok komory, organizačný poriadok komory a    disciplinárny poriadok komory, 
e)		schvaľuje výšku príspevkov členov komory na činnosť komory, 
f)	schvaľuje výšku náhrady za stratu času a preukázané výdavky      vyplývajúce z výkonu funkcií v orgánoch komory,
g)	prerokúva a schvaľuje správu o činnosti ostatných orgánov komory, 
h)	môže zrušiť alebo zmeniť rozhodnutie predstavenstva komory, 
ch)	rozhoduje o ďalších veciach, ktoré si vyhradí.

(38)	Na základe uvedeného úrad  považuje Etický kódex prijatý dňa 28.11.1994 a Etický kódex prijatý dňa 29.11 2010 za rozhodnutia združenia podnikateľov v zmysle § 4 ods. 2 písm. c) zákona, ako aj za rozhodnutia združenia podnikateľov v zmysle čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Výkon reštaurátorskej činnosti

(39)	V zmysle § 4 ods. 1 zákona o komore reštaurátorskou činnosťou sa rozumie špecifická výtvarná činnosť, ktorá je súhrnnom vykonávaných prác na kultúrnych pamiatkach alebo zbierkových predmetoch, ktoré sú výtvarnými dielami maliarskeho, sochárskeho alebo úžitkového umenia (ďalej len "reštaurovanie"). Cieľom reštaurovania je čo najväčšie zamedzenie hmotného úpadku diela a sprístupnenie jeho duchovnej, obsahovej hodnoty, a to pri najvyššej miere rešpektovania pôvodnosti a fyzikálnej, historickej a estetickej celistvosti hmotnej podstaty i výtvarnej formy diela. Reštaurovanie zahŕňa najmä prieskum diela, jeho konzerváciu, interpretáciu estetickej hodnoty diela a dokumentáciu.

(40)	V zmysle § 4 ods. 2 zákona o komore  reštaurovanie  výtvarných diel maliarskeho, sochárskeho alebo úžitkového umenia, ktoré sú zbierkovým  predmetom   môžu vykonávať  len reštaurátori, ktorí sú členmi Komory.
(41)	V zmysle § 4 ods. 3 zákona o komore  reštaurovanie  národných  kultúrnych pamiatok  môžu vykonávať len reštaurátori zapísaní v zozname členov Komory, čo je príslušný orgán  pamiatkovej  starostlivosti povinný uviesť v rozhodnutí alebo v záväznom stanovisku.  
(42)	Právny rámec  výkonu  reštaurátorských činností upravuje zákon o komore, v prípade reštaurovania  kultúrnej pamiatky  taktiež príslušné ustanovenia  zákona  č. 49/2002 Z. z.  o ochrane pamiatkového fondu a v prípade  zbierkových predmetov príslušné ustanovenia zákona  č. 206/2009 Z. z.  o múzeách a galériách  a o ochrane  predmetov kultúrnej hodnoty.

(43)	V zmysle § 5 ods.1 zákona o komore  je reštaurátorom na účely tohto zákona  ten, kto je zapísaný v zozname členov Komory.

(44)	V zmysle § 5 ods. 2 zákona o komore  Komora  zapíše do zoznamu členov Komory do dvoch mesiacov od doručenia písomnej žiadosti každého, kto spĺňa tieto podmienky:
a)	je štátnym občanom členského štátu, 
b	má úplnú spôsobilosť na právne úkony,
c)   je bezúhonný,
d)    má vzdelanie podľa § 5a a najmenej tri roky odbornej praxe, 
e)   nebol v priebehu predchádzajúcich piatich rokov vyčiarknutý zo zoznamu členov        komory, 
f)  zložil špecializovanú reštaurátorskú skúšku (§ 6), ak tento zákon neustanovuje inak, 
g)  po splnení podmienok uvedených v písmenách a) až g) zložil do rúk predsedu komory tento sľub: „Sľubujem na svoju občiansku česť a svoje svedomie, že pri výkone reštaurátorskej činnosti budem vždy zachovávať všetky všeobecne záväzné právne predpisy a budem vždy konať v súlade s Etickým kódexom reštaurátora s vedomím, že reštaurovanie je predovšetkým služba umeniu, ktorá musí vždy prevládať nad hmotnými pohnútkami a zárobkovými záujmami. Budem presadzovať záujmy ochrany kultúrneho dedičstva a riadne plniť povinnosti člena Komory reštaurátorov."

Podľa §  5 ods. 4 zákona o komore členským štátom sa na účely tohto zákona rozumie členský štát Európskej únie, štát, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore, a Švajčiarska konfederácia.

(45)	Podľa § 13 ods.1 zákona o komore je reštaurátor vo svojej činnosti viazaný všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj všetkými predpismi a rozhodnutiami Komory.

(46)	Základnými  dokumentmi Komory  sú  Stanovy, Etický kódex, Organizačný poriadok a Skúšobný poriadok.

Etický kódex reštaurátora

(47)	Etický kódex  reštaurátora  bol ako jeden zo základných dokumentov Komory reštaurátorov schválený  valným zhromaždením, najvyšším orgánom Komory, dňa 28. 11.1994 a v zmysle  článku I. preambula bol prijatý za účelom vyjadrenia princípov a skúseností, ktorými  má byť vedený reštaurátor umenia  v etickej praxi jeho profesie. 
(48)	Etický kódex obsahuje, okrem iného, povinnosti voči umeleckej práci ( čl. II.), zodpovednosti voči majiteľovi alebo  kustódovi/kurátorovi (čl. III.), vzťahy ku kolegom a profesii (čl. IV.), povinnosti voči verejnosti ( čl. V). 
(49)	Text článku IV. bod 22 Zneužitie právomoci  bol ako súčasť Etického kódexu  schválený dňa 28.11.1994 v nasledujúcom znení:
„Ak boli klienti odporučení na konzultáciu o cene alebo o spôsobe reštaurovania, reštaurátor, na ktorého  boli odporučení, by mal vrátiť klienta k pôvodnému reštaurátorovi. Snaha o získanie  klienta priama  alebo  nepriama v tomto prípade zasahuje do profesionálneho záujmu iného reštaurátora, je nedôstojná profesie reštaurátora.“
(50)	V zmysle  zápisnice z valného zhromaždenia zo dňa 28.11.1994  bol návrh etického kódexu prerokovaný a schválený valným zhromaždením bez diskusie k predmetnému článku IV. bod 22 Etického kódexu. 
(51)	V súčasnosti (ku dňu vydania rozhodnutia) je platný  Etický kódex v znení  zmien a doplnkov schválených  valným zhromaždením dňa 29.11.2010, v ktorom text článku IV. bod 22 Zneužitie právomoci  bol   zmenený a schválený    v nasledujúcom znení:
„Ak po uzavretí zmluvy s iným reštaurátorom klienti požiadali iného reštaurátora o konzultáciu o cene alebo spôsobe reštaurovania rovnakého predmetu reštaurovania, reštaurátor, na ktorého sa klienti obrátili, by mal vrátiť klienta k pôvodnému reštaurátorovi. Reštaurátor je povinný informovať sa vopred u klienta, či je v zmluvnom vzťahu s iným reštaurátorom. Snaha o získanie klienta priama alebo nepriama v tomto prípade zasahuje do profesionálneho záujmu iného reštaurátora, je nedôstojná profesie reštaurátora.“

(52)	V zmysle  zápisnice z valného zhromaždenia zo dňa 29.11.2010  boli navrhované zmeny Etického kódexu prerokované a schválené valným zhromaždením bez diskusie k predmetnému článku IV. bod 22 Etického kódexu.
(53)	Vyjadrenie Komory  k predmetným ustanoveniam Etického kódexu  sú podrobne  uvedené  v bode (5) odôvodnenia tohto  rozhodnutia.
(54)	Tieto  vyjadrenia   boli čiastočne  zopakované a  doplnené zástupcami Komory  pri rokovaní na úrade dňa 13.02.2012, v rámci ktorého  bolo zvýraznené predovšetkým, že v priebehu reštaurovania súvisia tieto procesy s určitými verejnými hodnotami a činnosť reštaurátorov je výkonom vo verejnom záujme...vzhľadom na špecifikum služieb je reštaurovanie vyňaté z pôsobnosti európskych smerníc, a činnosť reštaurátorov je výkonom vo verejnom záujme....reštaurovanie nemá charakter permanentnej súťaže, pretože neustále súťaženie by mohlo  prísť k spochybneniu záruk...Ak vznikne nedôvera medzi investorom a dodávateľom, mala by byť komunikácia prinavrátená prostredníctvom komory, aby sa predišlo poškodeniu alebo zániku pamiatky, ktorý je nezvratný. Zneistený investor môže urobiť kroky, napríklad zastaví reštaurovanie, čo spôsobí, že reštaurátor sa nedostane k predmetu reštaurovania, a teda nemôže niesť záruky za reštaurovanie...o cene a podmienkach mal investor rozmýšľať pred uzatvorením zmluvy. V prípade pochybností o cene alebo kvalite prác má právo zo zákona sa obrátiť na komoru ako na nezávislý orgán.... takéto zasahovanie by bolo zasahovaním do tvorivej činnosti, pretože ak si investor dodávateľa vybral, bol uzrozumený o cene, čase, podmienkach. ....Ak niekto spochybní proces reštaurovania, je to potrebné považovať za spochybnenie profesie ako takej. Taktiež bolo  poukázané, že  sporné ustanovenie  je odporúčaním , vzhľadom na znenie „...mal by vrátiť...“. a bola uvedená skutočnosť, že  niektoré otázky týkajúce sa daného ustanovenia boli modifikované zmenami disciplinárneho poriadku v novembri 2011. K zmene ustanovení, ktoré sú predmetom konania síce nedošlo, avšak porušenie týchto ustanovení nie je disciplinárnym priestupkom.
(55)	Prijatie disciplinárneho poriadku dňa 7.11.2011 však nič nemení na skutočnosti, že skúmané ustanovenie zostalo súčasťou platného Etického kódexu Komory.

(D)  Právny rámec

(56)	Podľa § 14 ods. 1 zákona je úrad ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky na ochranu a podporu hospodárskej súťaže.
(57)	Podľa § 22 ods. 1 písm. b) zákona úrad vydáva rozhodnutie o tom, že konanie alebo činnosť podnikateľa je zakázaná podľa tohto zákona alebo podľa ustanovení osobitného predpisu; rozhoduje o uložení povinnosti zdržať sa takéhoto konania a o povinnosti odstrániť protiprávny stav.
(58)	Podľa § 2 ods. 3 zákona sa ustanovenia § 22 až 40 vzťahujú aj na postup úradu, keď úrad posudzuje činnosti a konania podnikateľov na základe osobitného predpisu (Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže ustanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v.  Európskych spoločenstiev L 001, 4/1/2003).
(59)	Podľa § 3 ods. 1 zákona obmedzovanie súťaže je každé obmedzenie voľnosti konania podnikateľa na relevantnom trhu, najmä vylučovanie existujúcich alebo možných súťažných aktivít, skutočné alebo možné zníženie rozsahu konkurenčnej aktivity alebo skresľovanie konkurenčných podmienok.
(60)	Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľ na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu, 2) ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.
(61)	Podľa § 4 ods. 1 zákona dohoda a zosúladený postup podnikateľov, ako aj rozhodnutie združenia podnikateľov, ktoré majú za cieľ alebo môžu mať za následok obmedzovanie súťaže (ďalej len „dohoda obmedzujúca súťaž“), sú zakázané, ak tento zákon neustanovuje inak.
(62)	Podľa § 4 ods. 2 písm. c) zákona rozhodnutie združenia podnikateľov je právny akt orgánu združenia, ako aj odporúčanie orgánu združenia.
(63)	Podľa § 4 ods. 4 zákona ak sa dôvod zákazu vzťahuje len na časť dohody podnikateľov alebo rozhodnutia združenia podnikateľov, je zakázaná len táto časť, ak z obsahu tejto dohody alebo z obsahu tohto rozhodnutia združenia vyplýva, že ju možno oddeliť od ostatného obsahu.
(64)	Podľa § 6 ods. 1 zákona zákaz podľa § 4 sa nevzťahuje na dohodu obmedzujúcu súťaž, ak spoločný podiel účastníkov dohody obmedzujúcej súťaž alebo podiel ani jedného z nich nepresiahne 10 % celkového podielu tovarov na relevantnom trhu v Slovenskej republike, okrem
a) dohôd obmedzujúcich súťaž uvedených v § 4 ods. 3 písm. a) až c) alebo b) obmedzovania súťaže kumulatívnym účinkom dohôd obmedzujúcich súťaž, ktoré obsahujú obdobný druh obmedzení súťaže a ktoré vedú k obdobným účinkom na relevantnom trhu, a ich spoločný podiel presahuje 10 % celkového podielu tovarov na relevantnom trhu.
(65)	Podľa § 6 ods. 1 zákona zákaz podľa § 4 sa nevzťahuje na dohodu obmedzujúcu súťaž, ktorá súčasne
a) prispieva k zlepšeniu výroby alebo distribúcie tovaru alebo k podpore technického alebo hospodárskeho rozvoja, 
b) poskytuje spotrebiteľom primeranú časť prospechu, ktorý z toho vyplýva, 
c) neukladá účastníkom dohody obmedzujúcej súťaž také obmedzenia, ktoré nie sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov dohody,
d) neumožňuje účastníkom dohody obmedzujúcej súťaž vylúčiť súťaž vo vzťahu k podstatnej časti dotknutého tovaru na relevantnom trhu.
(66)	Podľa § 3 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 188/1994 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže v znení neskorších predpisov v znení účinnom do 30. apríla 2001 dohody a zosúladené postupy podnikateľov, ako aj rozhodnutia združení podnikateľov, ktoré majú za cieľ alebo môžu mať za následok obmedzovanie súťaže (ďalej len „dohody obmedzujúce súťaž“) sú zakázané, ak tento zákon neustanovuje inak. 
(67)	Podľa § 3 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 188/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov v znení účinnom do 30. apríla 2001 zakázanými sú najmä dohody obmedzujúce súťaž, ktoré obsahujú
a) priame alebo nepriame určenie cien tovaru, 
b) záväzok obmedzenia alebo kontroly výroby, odbytu, technického rozvoja alebo investícií, 
c) rozdelenie trhu alebo zdrojov zásobovania, 
d) záväzok účastníkov uplatňovať rozdielne obchodné podmienky pri plnení rovnakej povahy voči jednotlivým podnikateľom, ktorými budú niektorí z nich znevýhodnení v hospodárskej súťaži, 
e) podmienku, že uzatvorenie zmlúv bude viazané na prijatie dodatočných záväzkov, ktoré ani svojou povahou, ani podľa obchodných zvyklostí s predmetom zmlúv nesúvisia. 
(68)	Podľa § 3 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 188/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov v znení účinnom do 30. apríla 2001 Dohody obmedzujúce súťaž zakázané podľa odseku 1 sú neplatné. Ak sa vzťahuje dôvod neplatnosti len na časť dohody, je neplatná len táto časť, ak z jej obsahu vyplýva možnosť oddeliť túto časť od ostatného obsahu.
(69)	Podľa ustanovenia čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (pôvodne do 30. novembra 2009 čl. 81 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva), ktoré sa na územie Slovenskej republiky vzťahuje od 1. mája 2004 nasledujúce sa zakazuje ako nezlučiteľné s vnútorným trhom: všetky dohody medzi podnikateľmi, rozhodnutia združení podnikateľov a zosúladené postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktoré majú za cieľ alebo následok vylučovanie, obmedzovanie alebo skresľovanie hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu, najmä tie, ktoré: 
a) priamo alebo nepriamo určujú nákupné alebo predajné ceny alebo iné obchodné podmienky; 
b) obmedzujú alebo kontrolujú výrobu, odbyt, technický rozvoj alebo investície; 
c) rozdeľujú trhy alebo zdroje zásobovania; 
d) uplatňujú nerovnaké podmienky pri rovnakých plneniach voči ostatným obchodným partnerom, čím ich v hospodárskej súťaži znevýhodňujú; 
e) podmieňujú uzatváranie zmlúv s ostatnými zmluvnými stranami prijatím dodatočných záväzkov, ktoré svojou povahou alebo podľa obchodných zvyklostí nesúvisia s predmetom týchto zmlúv.
(70)	Podľa § 38 ods. 1 zákona úrad za porušenie ustanovení § 4 ods. 1, § 8 ods. 6, § 10 ods. 9, § 25 ods. 5 a § 29 ods. 5 uloží pokutu podnikateľovi do 10 % z obratu podľa § 10 ods. 3 za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie a podnikateľovi, ktorý za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie dosiahol obrat do 330 eur alebo ktorý nemal žiadny obrat, alebo podnikateľovi, ktorého obrat nemožno vyčísliť, pokutu do 330 000 eur.
(71)	Podľa § 10 ods. 3 a 4 zákona obrat na účely tohto zákona je súčet tržieb, výnosov alebo príjmov z predaja tovaru, ku ktorému sa pripočíta finančná pomoc poskytnutá podnikateľovi a finančná pomoc poskytnutá podnikateľovi je každá peňažná pomoc poskytnutá poskytovateľom týkajúca sa činnosti vykonávanej podnikateľom, ktorá sa prejaví v cene jeho tovaru, a podnikateľ je prijímateľom tejto pomoci.
(72)	Podľa § 2 ods. 6 vyhlášky Protimonopolného úradu SR č. 269/2004 Z.z. obratom združenia súčet tržieb za predaj tovaru, tržieb za predaj vlastných výrobkov a služieb, prijatých príspevkov, finančnej pomoci podľa § 10 ods. 4 zákona.
(73)	Podľa § 38 ods. 10 zákona úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení tohto zákona, porušovania ustanovení osobitného predpisu alebo porušovania podmienky, povinnosti alebo záväzku uloženého rozhodnutím úradu. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.
(74)	Podľa § 37 ods. 1 zákona ak nie je v tomto zákone ustanovené inak, postupuje sa v konaní na úrade podľa všeobecných predpisov o správnom konaní, teda podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov.
(75)	Podľa § 25 ods.3 písm. a) zákona účastníkom konania v prípade dohody obmedzujúcej súťaž sú účastníci tejto dohody obmedzujúcej súťaž.
(76)	Podľa § 25 ods. 1 zákona sa konanie začína z vlastného podnetu úradu alebo na návrh účastníka konania. 
(77)	Podľa § 18 ods. 2 správneho poriadku, pokiaľ sa konanie začína na podnet správneho orgánu, je konanie začaté dňom, keď tento orgán urobil voči účastníkovi konania prvý úkon.
(78)	Podľa § 18 ods. 3 správneho poriadku o začatí správneho konania správny orgán upovedomí všetkých známych účastníkov konania.
(79)	Podľa § 33 zákona je úrad povinný vyzvať účastníkov konania pred vydaním rozhodnutia vo veci, aby sa ústne alebo písomne vyjadrili k jeho podkladu a k spôsobu jeho zistenia, prípadne aby navrhli jeho doplnenie, a podať im informáciu o záveroch prešetrovania, ku ktorým úrad na základe jemu dostupných informácií a podkladov dospel.
(80)	Podľa § 44c ods. 2 zákona konania začaté a neukončené do 31. decembra 2011 sa dokončia podľa ustanovení tohto zákona účinných do 1. januára 2012 okrem konaní o výkone rozhodnutia o uložení penále začatých a neukončených do 31. decembra 2011, ktoré sa zastavia.

(E) Relevantný trh 

(78)	Podľa § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné.

(79)	Podľa § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov.

(80)	Podľa § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

(81)	Pri  vecnom vymedzení  relevantného trhu úrad  vychádzal zo samotnej zákonom stanovenej definície  výkonu reštaurátorskej činnosti, ktorou  sa rozumie špecifická výtvarná činnosť, ako  súhrn vykonávaných prác na kultúrnych pamiatkach alebo zbierkových predmetoch, ktoré sú výtvarnými dielami maliarskeho, sochárskeho alebo úžitkového umenia.

(82)	Zároveň  úrad vychádzal zo skutočnosti, že  postavenie a právomoci Komory  pri prijímaní interných predpisov sú takého charakteru, že  priamo súvisia a ovplyvňujú  prostredie v ktorom sa realizuje   výkon  reštaurátorských prác  všetkých členov Komory bez ohľadu  na ich  špecializáciu ( maľba,  sochárstvo, úžitkové umenie).

(83)	Úrad na základe zhodnotenia týchto skutočností vymedzil trh poskytovania výkonov reštaurátorských činností ako relevantný trh, ktorý  bol alebo mohol byť ovplyvnený prijatím predmetného  ustanovenia Etického kódexu (v pôvodnom aj platnom znení) a ich dodržiavaním reštaurátormi, a to v období najmenej od  novembra 1994  do vydania tohto rozhodnutia. 

(84)	Predmetným ustanovením Etického kódexu (v pôvodnom aj platnom znení) nie sú ani nemohli byť dotknuté reštaurátorské činnosti vykonávané  reštaurátormi v zamestnaneckom pomere k vlastníkovi, resp. správcovi predmetov reštaurovania. 

(85)	Ako priestorový relevantný trh úrad vymedzil územie Slovenskej republiky, keďže sa jedná o územie, na ktorom  sa v podstatnom rozsahu realizuje výkon reštaurátorských  služieb  reštaurátormi, členmi Komory.

( F) Obmedzenie súťaže 

(86)	Podľa §1 zákona je účelom zákona ochrana hospodárskej súťaže (ďalej len „súťaž“) pred jej obmedzovaním, ako aj vytváranie podmienok na jej ďalší rozvoj v prospech spotrebiteľov a úprava právomoci a pôsobnosti úradu pri dohľade nad dodržiavaním ustanovení tohto zákona.
(87)	Podľa  § 3 ods.1 zákona obmedzovanie súťaže je každé obmedzenie voľnosti konania podnikateľa na relevantnom trhu, najmä vylučovanie existujúcich alebo možných súťažných aktivít, skutočné alebo možné zníženie rozsahu konkurenčnej aktivity alebo skresľovanie konkurenčných podmienok.
(88)	Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľ na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu, ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.
(89)	Komora  ako samosprávna, nepolitická  stavovská organizácia, zriadená na základe zákona o komore, združujúca všetkých  reštaurátorov  vykonávajúcich reštaurátorskú činnosť  je  združením podnikateľov  v zmysle §3 ods. 2 zákona ak  svojimi rozhodnutiami môže ovplyvňovať súťaž  na relevantnom trhu, na ktorom pôsobia  členovia komory - reštaurátori ako vzájomne  súťažiaci podnikatelia. 
(90)	V zmysle  § 4 ods. 1 zákona rozhodnutie združenia podnikateľov, ktoré majú za cieľ alebo môžu mať za následok obmedzovanie súťaže, sú zakázané, ak tento zákon neustanovuje inak.
(91)	Etický kódex, ako už bolo uvedené,  je jedným zo základných dokumentov Komory a konanie v súlade so zásadami, ktoré sú v ňom zakotvené je  jednou z podmienok pre zapísanie do zoznamu členov Komory, ako podmienky pre vykonávanie  reštaurátorskej  činnosti. 
(92)	V zmysle § 4 ods. 4 Zákona o komore je reštaurovanie  regulovaným povolaním, ktorého výkon je podmienený  splnením  kvalifikačných predpokladov  vzdelania a odbornej praxe.
(93)	Reštaurátor  môže vykonávať reštaurovanie sám vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť alebo spoločne s inými reštaurátormi, pričom je vo svojej činnosti  viazaný  všeobecne záväznými právnymi predpismi  ako aj všetkými  predpismi  a rozhodnutiami komory.
(94)	Predmetom  posúdenia v tomto konaní  je skutočnosť, či  rozhodnutie valného zhromaždenia Komory  o schválení článku IV. bod 22 Etického kódexu  v pôvodnom znení ( bod 49) aj súčasne platnom znení  ( bod 51) ,  je rozhodnutím združenia takého charakteru, ktoré  má za cieľ, alebo môže mať za následok  obmedzovanie súťaže v zmysle zákona. Teda, či toto rozhodnutie ovplyvňuje, alebo môže ovplyvniť správanie sa členov Komory  spôsobom, ktorý má alebo môže mať za  následok obmedzenie  súťaže na predmetnom relevantnom trhu.
(95)	Znenie  ustanovenia  uvádza  „reštaurátori“ bez konkrétneho  vymedzenia predmetu reštaurovania, ktorého sa má dané ustanovenie etického kódexu týkať, t. j.  nielen v prípade národnej kultúrnej pamiatky alebo  zbierkových fondov, teda sa vzťahuje na  celú činnosť reštaurátora, člena komory.

(96)	Vychádzajúc z formulácie  predmetného ustanovenia Etického kódexu,  toto upravuje situáciu ...ak dôjde  k potrebe  konzultácie o cene  alebo spôsobe reštaurovania medzi vlastníkom a reštaurátorom (iným, ďalším reštaurátorom ako pôvodným – poznámka úradu).
(97)	V zmysle  predmetného ustanovenia, pôvodného aj súčasne platného,  by mal    reštaurátor (iný, ako pôvodný – poznámka úradu) vrátiť klienta  k pôvodnému reštaurátorovi, čo je v ďalšej časti ustanovenia ( pôvodného aj aktuálneho znenia ) doplnené, cit. „Snaha o získanie klienta priama alebo nepriama  v tomto prípade zasahuje do profesionálneho záujmu iného reštaurátora, je nedôstojná profesie reštaurátora.“
(98)	Napriek vyjadreniu Komory, že ...“uvedené ustanovenia v pôvodnom ako aj aktuálnom  znení upravujú situáciu, kedy došlo k uzatvoreniu zmluvy medzi  reštaurátorom a klientom a ďalší reštaurátor, na ktorého sa klient obrátil po uzavretí zmluvy s pôvodným reštaurátorom, o tomto  zmluvnom vzťahu vie“, koniec cit, podľa názoru úradu pôvodné znenie ustanovenia  je širšie formulované, nakoľko  zo žiadnej časti tohto ustanovenia nevyplýva, že ide o situáciu v rámci uzatvoreného zmluvného vzťahu, taktiež „vrátenie k pôvodnému  reštaurátorovi“ neznamená, že s týmto pôvodným reštaurátorom je  vlastník/ klient v zmluvnom vzťahu. 
(99)	Súčasne platné znenie ustanovenia  je formulované tak, že ide o situáciu konzultácie o cene alebo spôsobe reštaurovania  rovnakého predmetu reštaurovania  po uzatvorení zmluvy s  reštaurátorom, pričom  je reštaurátor povinný informovať sa  vopred u klienta, či je  v zmluvnom vzťahu s iným reštaurátorom. 
(100)	Z pohľadu  posúdenia obmedzujúceho charakteru tohto ustanovenia  nie je podľa  úradu dôležité, či ide o jeho uplatnenie  v čase, kedy je zmluva medzi   vlastníkom/ klientom a reštaurátorom uzatvorená alebo nie. 
(101)	Reštaurátorská činnosť je zákonom o komore definovaná ako špecifická  výtvarná činnosť vykonávaná reštaurátormi  na  predmetoch reštaurovania, ktorým sú napr. kultúrne pamiatky  alebo zbierkové predmety a zahŕňa v zmysle  zákona o komore najmä prieskum diela,  jeho konzerváciu, interpretáciu estetickej hodnoty a dokumentáciu. 
(102)	Reštaurátorské  práce, ktoré poskytuje  reštaurátor vlastníkovi (resp. správcovi/kurátorovi)  reštaurovaného predmetu sú na základe  dostupných  informácii vykonávané   na základe zmluvy, ktorá má spravidla  charakter  zmluvy o dielo v zmysle  Obchodného zákonníka, Občianskeho zákonníka, resp. Autorského zákona. Zmluvnými stranami sú  na jednej strane  vlastník, investor,  resp. osoba spravujúca   predmet reštaurovania (ďalej len „zákazník“)   a na druhej  strane reštaurátor, ktorý  bol zákazníkom  na uskutočnenie reštaurovania  vybratý. 
(103)	V konkrétnom prípade tvoria stranu ponuky  na  trhu poskytovania výkonov reštaurátorských činností jednotliví reštaurátori s príslušnou  špecializáciou, ktorá  je relevantná  pre reštaurovanie  konkrétneho predmetu reštaurovania.
(104)	V prípade výkonu reštaurátorských činností ide  o špecifický charakter úkonov zahrňujúcich  predovšetkým správne vyhodnotenie reštaurovaného predmetu             ( materiál, technológia vzniku diela,  charakter a rozsah poškodenia  a pod.),  určenie  postupu  reštaurovania a kvalita samotného  výkonu  reštaurátorských  činností. 
(105)	Parametre súťaže  spočívajú  podľa názoru úradu predovšetkým v takých kritériách   ako sú  kvalita jednotlivých súčastí reštaurátorského  výkonu, ale aj  časové a cenové  hľadisko poskytovaných prác.  Vo fungujúcom súťažnom trhovom prostredí  sú to parametre  konkurencie, ktorými  jednotliví reštaurátori  navzájom súťažia  v konkurenčnom boji o získanie zákazky, prípadne  aj jej udržanie.
(106)	Situácia, kedy zákazník potrebuje pre svoje rozhodnutie o výbere reštaurátora informáciu o cene a o spôsobe reštaurovania  nastane jednak v čase, kedy  zákazník robí  výber reštaurátora pred  uzatvorením  zmluvy s konkrétnym reštaurátorom, alebo  v čase, keď už reštaurovanie prebieha, a  zákazník má záujem o určitú kontrolu plnenia dohodnutých zmluvných podmienok zo strany reštaurátora v priebehu  reštaurovania, prípadne nastanú okolnosti, kedy zákazník zvažuje pokračovanie zmluvného vzťahu, resp. zmenu  reštaurátora v prípade nespokojnosti s priebehom reštaurovania. 
(107)	Právo odstúpiť od zmluvy je legitímnym právom ktorejkoľvek zo zmluvných strán v zmysle Obchodného zákonníka alebo podľa obsahu zmluvy, a tento upravuje  okolnosti uplatnenia práva  na odstúpenie od zmluvy  ako aj práva a povinnosti zmluvných strán v prípade odstúpenia od zmluvy. K tomu prichádza spravidla v prípade nespokojnosti zákazníka,  avšak aj na  rozhodnutie  o odstúpení  od zmluvy sú nevyhnutné informácie  o možných alternatívnych ponukách, ktoré  pri dodržiavaní predmetného ustanovenia  Etického kódexu zákazník nedostane.  
(108)	Zákazník môže taktiež  realizovať  reštaurovanie  určitého objektu/predmetu vzhľadom  na investičnú náročnosť postupne na etapy  a má v ktorejkoľvek etape  poskytovania reštaurátorskej služby právo výberu z ponuky, ktorá vzniká vo fungujúcom konkurenčnom prostredí.
(109)	Valné zhromaždenie Komory prijalo Etický kódex  ako  vnútorný predpis, ktorým sú zaviazaní riadiť sa všetci reštaurátori - členovia Komory. Predmetné ustanovenie Etického kódexu  predstavuje určitý prejav vôle reštaurátorov ako vzor  správania sa  v rámci výkonu reštaurátorských činností, podľa ktorého reštaurátor v prípade záujmu klienta o  parametre jeho práce neprejaví záujem o zákazku, podľa samotnej formulácie  ustanovenia Etického kódexu,  reštaurátor  nevstúpi do cenovej ani kvalitatívnej súťaže so svojím  konkurentom ani v prípade, ak má o to zákazník  záujem.  
(110)	Predmetné ustanovenie poskytuje  „prvoreštaurátorovi“ určitú neoprávnenú istotu, ktorá má  za následok  oslabenie pozície zákazníka, ktorý sa  dostáva do situácie nutnej  spokojnosti s akýmkoľvek stavom alebo podmienkami za akých sa výkon reštaurovania uskutočňuje.
(111)	Na druhej strane, ostatní reštaurátori  sa v časti výkonu svojej podnikateľskej aktivity  týmto vzdávajú svojej nezávislej pôsobnosti na predmetnom relevantnom trhu v prospech konkurenta pôsobiaceho na tej  istej úrovni  trhu. Predmetné ustanovenie Etického kódexu im bráni slobodne a nezávisle sa uchádzať  o zákazku,  ak o to zákazník prejaví záujem.
(112)	Podľa názoru úradu  predmetné ustanovenie  negatívne  ovplyvňuje  stav a intenzitu súťažného prostredia na danom relevantnom trhu a skresľuje súťažné prostredie a to: 
a) vo vzťahu  ku  zákazníkovi, ktorý má právo v ktorejkoľvek etape svojho rozhodovania  urobiť rozhodnutia z ponuky, ktorá vzniká vo fungujúcom konkurenčnom prostredí založenom na  možnosti  objektívneho porovnávania   parametrov poskytovanej služby, čo je podmienené dostupnosťou informácií zo strany súťažiteľov prítomných na relevantnom trhu;
b) vo vzťahu k ostatným reštaurátorom, ktorí sú alebo môžu byť zákazníkom oslovení, avšak  následkom predmetného ustanovenia   nevystupujú  na trhu ako konkurenti so svojimi prípadnými konkurenčnými  parametrami  výkonu reštaurovania akými sú napríklad nižšia cena, časovo alebo  kvalitatívne  lepšia ponuka  a pod.

(113)	Na základe uvedeného úrad dospel k záveru, že ustanovenia    článku IV. bod 22 Etického kódexu v znení schválenom  valným zhromaždením dňa  28.11.1994  ako aj v znení  schválenom  valným zhromaždením dňa 29.11.2010  majú obmedzujúci charakter v zmysle § 4 ods. 1 zákona, pretože  predstavujú protisúťažný vzor správania členov komory, ktorý  obmedzuje  efektívnu súťaž  medzi poskytovateľmi reštaurátorských  výkonov. Z pohľadu  posúdenia obmedzujúceho charakteru tohto ustanovenia  nie je podľa  úradu dôležité, či ide o jeho uplatnenie  v čase, kedy je zmluva medzi   klientom a reštaurátorom uzatvorená alebo nie. 
(114)	V kontexte s vyššie uvedeným dochádza  alebo  môže dochádzať k situáciám, kedy  reštaurátori,  s vedomím  očakávania ich správania v zmysle predmetného ustanovenia Etického kódexu sa vzdávajú   svojej pozície  prirodzených konkurentov, ktorí  by mali svoje konkurenčné  parametre poskytovanej služby  cielene zamerať  na získanie  zákazky  a teda rozšírenie svojho odbytu.  K tomuto  však  v priamej súvislosti s predmetným ustanovením Etického kódexu nedochádza.  Podľa súčasne platného znenia predmetného ustanovenia naviac, je reštaurátor povinný informovať sa vopred, či je potenciálny zákazník v zmluvnom vzťahu s iným reštaurátorom. V zmysle uvedeného  je možné chápať predmetné ustanovenie ako záväzok obmedzenia odbytu  v časti podnikateľskej aktivity reštaurátorov ako aj kontroly odbytu v zmysle § 4 ods. 3  písm. b) zákona.
(115)	Vplyvom predmetného ustanovenia Etického kódexu sa taktiež reštaurátori, ako  súťažitelia pôsobiaci na jednom relevantnom trhu  správajú spôsobom, ktorý  berie do úvahy   záujmy  skutočného alebo potenciálneho konkurenta, čím je  znížená intenzita súťažného prostredia  v neprospech  konečného zákazníka.  V kontexte  so skutočnosťou, že ide o vzor správania  prijatý a rešpektovaný  všetkými reštaurátormi, takéto správanie  zodpovedá situácii na trhu, ktorá vzniká  vplyvom  rozdelenia trhu, na ktorom podnikatelia vzájomne vedome zdieľajú súťažné obavy z riadne fungujúceho  konkurenčného prostredia a v prospech zníženia  týchto obáv sa v časti svojej podnikateľskej aktivity vzdávajú svojho nezávislého  súťažného správania na trhu. V tomto zmysle   je možné chápať  predmetné ustanovenie  ako ustanovenie obmedzujúce  súťaž   v zmysle § 4 ods. 3  písm. c) zákona.

(116)	 Pri posúdení  toho, či predmetné ustanovenie  predstavuje obmedzenie hospodárskej súťaže   na základe  cieľa úrad vychádzal  z obsahu  ustanovenia a cieľa, resp. cieľov, ktoré  boli  jeho zakotvením do Etického kódexu sledované. 

(117)	Z vyjadrení Komory, ktorými odôvodňuje  prijatie predmetného ustanovenia v Etickom kódexe  považuje úrad pre zodpovedanie otázky, či ide o cieľové obmedzenie súťaže za významnú tú časť vyjadrenia Komory, podľa  ktorej  cit.: „napádané ustanovenia etického kódexu reštaurátora reflektujú  základné povinnosti Komory, a  to konkretizáciou ochrany člena Komory, ktorý je v záväznom  zmluvnom vzťahu s treťou osobou (klientom) tak,  aby k narušeniu tohto vzťahu nedošlo z titulu  konania iného reštaurátora, člena Komory“ a v ďalšej časti .... cit.....“zámerom Komory  bolo  predísť sporom  medzi  reštaurátormi navzájom  a reštaurátormi s tretími osobami ( klientmi) pre porušenie práv a oprávnených záujmov a náhrady škôd  reštaurátorov, ktorí ako prví získali zákazku na reštaurovanie“. 

(118)	Argumenty Komory  o potrebe  rešpektovania a dodržiavania  platných zmluvných vzťahov   medzi členmi Komory úrad  nepovažuje  za primeraný legitímny cieľ objektívne odôvodňujúci prijatie  takéhoto ustanovenia, pričom úrad poukazuje na to, že v pôvodnom znení predmetného ustanovenia Etického kódexu, platnom od novembra 1994 do novembra 2010 jeho  spojitosť s platne uzavretým  zmluvným vzťahom nebola  vôbec zakomponovaná. 

(119)	Argumentácia Komory o odporúčanom charaktere predmetného ustanovenia vzhľadom na formuláciu: „....reštaurátor....by mal  vrátiť klienta...“ je v rozpore so skutočnosťou, že porušenie tohto ustanovenia  bolo reálne vnímané Komorou ako disciplinárne previnenie  a ako také bolo predmetom rozhodovania disciplinárneho senátu Komory v rámci  disciplinárneho  konania, kde v prvostupňovom rozhodnutí  bolo  konanie  reštaurátora v rozpore s týmto ustanovením  klasifikované ako disciplinárne previnenie.

(120)	V predmetnom prvostupňovom konaní  sa disciplinárny senát Komory  zaoberal okrem porušenia predmetného článku Etického kódexu aj   ďalšími možnými porušeniami zákona o komore (autorské práva, plagiátorstvo), preto z uloženia  disciplinárneho  opatrenia – pokuty takmer na hornej hranici možnej výšky nie  je možné vyvodiť  mieru závažnosti, ktorú prisudzuje  disciplinárny orgán Komory porušeniu  predmetného ustanovenia a toto nevyplýva ani  z odôvodnenia rozhodnutia, čo však nijako  nespochybňuje  vnímanie porušenia predmetného ustanovenia  ako disciplinárne  previnenie.  

(121)	Podľa názoru úradu  predmetné ustanovenia Etického kódexu               v pôvodnom aj platnom znení predstavujú spôsob, akým Komora  mala za cieľ poskytnúť svojim členom  určitú ochranu pred rizikami podnikania, vyplývajúcimi z podstaty riadne fungujúcej voľnej súťaže medzi reštaurátormi.

(G) Posúdenie uplatnenia výnimiek zo zákazu

(119)	Valné zhromaždenie Komory prijalo Etický kódex (v pôvodnom aj platnom znení) ako vnútorný predpis, ktorým sú zaviazaní riadiť sa všetci členovia Komory – reštaurátori poskytujúci výkon reštaurátorských činností na území Slovenskej republiky, a teda nie je možné uplatniť ustanovenie § 6 ods. 1 zákona. 

(120)	Výnimku podľa § 6 ods. 3 zákona  taktiež nie je možné uplatniť, nakoľko sa jedná o zákaz podľa § 4 ods. 3 písm. b) a c) zákona. 

(121)	Okrem toho, obmedzenie efektívnej súťaže medzi poskytovateľmi reštaurátorských výkonov s negatívnym účinkom na zákazníka nemožno  hodnotiť tak, že by spĺňalo kumulatívne  podmienky uvedené v § 6 ods. 3 zákona, pričom túto skutočnosť  nepreukázala ani Komora.

(122)	Úrad tiež posudzoval, či obmedzenie súťaže nie je nevyhnutné na dosiahnutie legitímneho cieľa, a či je toto obmedzenie primerané pre dosiahnutie tohto cieľa. Z vyjadrení Komory možno vyvodiť, že Komora dôvodila najmä tým, že obmedzenie súťaže smeruje k ochrane pamiatok pred ich zničením alebo znehodnotením, keďže spochybňovanie odbornosti reštaurátora kolegom by mohlo viesť k zneisteniu investora, ktorý by mohol spomaliť alebo pozastaviť reštaurátorské práce, a tiež, že dané ustanovenie Etického kódexu má chrániť zmluvné vzťahy medzi reštaurátorom a investorom.

(123)	 V tejto súvislosti je však potrebné zdôrazniť, že ochrana kultúrnych pamiatok a iných historických predmetov je všeobecným záujmom na zachovaní kultúrneho dedičstva, táto povinnosť primárne zaťažuje v zmysle čl. 20 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky vlastníka, ktorý rozhoduje v zmysle všeobecne záväzných právnych predpisov a pod prípadným dohľadom štátnych orgánov o nakladaní s konkrétnym predmetom. 

(124)	Uvedená sloboda obmedzenia nakladania s predmetom, ktorý predstavuje kultúrne dedičstvo je dostatočná pre zachovanie kultúrneho dedičstva a nie je potrebné, aby bol vlastník takejto veci obmedzovaný aj vo svojej zmluvnej slobode, či pri výbere reštaurátora, či v konzultáciách súvisiacich s reštaurovaním zo strany reštaurátorov samých, respektíve v tom, aby mohol v ktorejkoľvek fáze reštaurovania zmeniť realizátora reštaurátorských prác, či dohodnúť si na vykonanie jednotlivých prác, súvisiacich s procesom reštaurovania, rôzne subjekty. O to viac, keď sa subjekty, ktoré vlastnia veľký počet kultúrnych pamiatok vyslovili proti takémuto obmedzovaniu. Úrad zastáva názor, že obmedzenie  súťaže dané v Etickom kódexe neprispieva k ochrane kultúrneho dedičstva a nie je na ochranu kultúrneho dedičstva nevyhnutné.
	
(125)	 Rovnako dané obmedzenie nie je nevyhnutné na ochranu zmluvných vzťahov, keďže tieto sú chránené najmä Obchodným zákonníkom a Občianskym zákonníkom, ktoré stanovujú podmienky, za ktorých prichádza k zániku záväzkov vyplývajúcich už z uzatvorenej zmluvy, keďže uvedené predpisy stanovujú podmienky odstúpenia od zmluvy na základe zákona, respektíve podmienky vypovedania zmluvy, ako aj umožňujú takéto podmienky dohodnúť v zmluve. Z uvedeného dôvodu nemožno považovať takúto ochranu zmluvných vzťahov za primeranú a úrad ju považuje aj pri zachovaní zásady pacta sunt servanda za nedôvodne rozpornú s duchom súkromnoprávnych kódexov a zmluvnou slobodou ako takou.

(H)  Posúdenie vplyvu na obchod medzi členskými štátmi Európskej únie

(126)	Úrad sa v tomto konaní tiež zaoberal otázkou,  či posudzované konanie  Komory môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi Európskej únie a preto je potrebné ho posúdiť  aj podľa článku 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní  Európskej únie.

(127)	Podľa Článku 3 ods. 1 Nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (ďalej len  „Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003“) ak orgány hospodárskej súťaže členských štátov alebo vnútroštátne súdy uplatňujú vnútroštátne právo na dohody, rozhodnutia združení podnikov alebo zosúladené postupy v zmysle článku 81 ods. 1 Zmluvy (v súčasnosti článok 101 ods.1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie), ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v zmysle uvedeného ustanovenia, uplatnia aj článok 81 Zmluvy na také dohody, rozhodnutia alebo zosúladené postupy.

(128)	V rámci zhodnotenia   možného  vplyvu dohody na obchod medzi členskými štátmi Európskej únie úrad  posudzoval, či  predmetné ustanovenie   Etického kódexu predstavuje dohodu, ktorá je spôsobilá  ovplyvniť   obchod medzi  členskými štátmi priamo ale nepriamo, aktuálne alebo potenciálne,  a to s dostatočným stupňom pravdepodobnosti a významnosti.

Úrad vychádzal  z nasledovných skutočností:

1.	Etický kódex  prijatý orgánom Komory  sa vzťahuje na členov Komory a má platnosť len  na území Slovenskej republiky.

2.	Členom Komory  môže byť  po splnení zákonom stanovených podmienok štátny občan členského štátu,  v tomto zmysle Komorou prijaté pravidlá sa vzťahujú aj na zahraničných reštaurátorov, ktorí majú záujem vykonávať reštaurátorské činnosti  na území SR. 

3.	Členmi  Komory sú výlučne  reštaurátori, štátni občania Slovenskej republiky, s výnimkou jedného člena  s trvalým pobytom v Českej republike.

4.	Dohoda  bola prijatá  ako určitý vzor správania sa reštaurátorov, ako subjektov  pôsobiacich  v pozícii konkurentov na horizontálnej úrovni, vykonávajúcich reštaurovanie  na trhu SR, teda pokrýva len  územie SR. Pôsobnosť  členov Komory mimo trh SR nie je predmetnou dohodou nijako dotknutá.

5.	Samotný výkon reštaurátorských prác ako špecifickej služby nemá charakter voľného   cezhraničného rozmeru, záujem o  službu  ponúkaný zo zahraničia   je zanedbateľný, čo vyplýva  zo samotného zloženia členskej základne Komory. 

(129)	Horizontálna dohoda pokrývajúca celé územie  jedného členského štátu  sa za istých okolností považuje za spôsobilú ovplyvniť  obchod v rámci spoločného trhu EÚ, avšak  v prípadoch, ak sa jedná o dohodu  sledujúcu napr.  vylúčenie konkurentov z iných členských štátov, dohody majúce účinky uzavretia trhu a podobne, čo nie je prípad posudzovanej dohody. Výkon reštaurátorských prác nemá charakter voľného cezhraničného rozmeru, záujem o  službu  ponúkaný zo zahraničia  je zanedbateľný, čo vyplýva  zo samotného zloženia členskej základne Komory.

(130)	Na základe uvedeného úrad dospel k  záveru, že predmetná dohoda svojim charakterom ani účinkami nemá  a ani nemôže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi a preto jej posudzovanie aj podľa článku 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní  Európskej únie (respektíve do 30. novembra 2009 čl. 81 ods. Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva) je irelevantné, a preto úrad konanie v tejto časti zastavuje.

(I) Záver  úradu

(131)	Vzhľadom na skutočnosti uvedené vyššie, úrad prišiel k záveru, že ustanovenie článku IV. bod 22 Etického kódexu, prijatého dňa 28.11.1994 a ustanovenie článku IV. bod 22 Etického kódexu v znení zmien a doplnkov prijatých  valným zhromaždením dňa 29.11.2010 sú zakázané v období do 30. 04. 2001 pre ich rozpor so zákazom § 3 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 188/1994 Z.z. v znení neskorších predpisov a v období od 01.05.2001 pre ich rozpor so zákazom podľa § 4 ods. 1 zákona. 

(132)	Keďže ustanovenia článku IV. bod 22 Etického kódexu prijatého dňa 28.11.1994 a ustanovenie článku IV. bod 22 Etického kódexu v znení zmien a doplnkov prijatých  valným zhromaždením dňa 29.11.2010 sú oddeliteľné od zvyšných ustanovení  Etického kódexu, zákaz sa vzťahuje  v zmysle  § 4 ods. 4  zákona  iba na toto ustanovenie Etického kódexu v pôvodnom a platnom znení.

(J) Výzva pred vydaním rozhodnutia

(133)	Listom zo dňa 20.03.2012 úrad v zmysle § 33 zákona oboznámil účastníka konania o predbežných  záveroch prešetrovania v predmetnej veci a vyzval ho, aby sa ústne alebo písomne vyjadril k podkladu rozhodnutia a k spôsobu jeho zistenia, prípadne navrhol jeho doplnenie. 

Vyjadrenie účastníka konania
(134)	Účastník konania  doručil úradu svoje  vyjadrenie listom  v lehote stanovenej úradom, pričom  v časti  akceptoval predbežné závery úradu a v časti vyjadril  výhrady  voči predbežným záverom úradu.
(135)	Účastník konania  akceptoval záver úradu, že Komora  sa na účely zákona považuje  za združenie podnikateľov, Etický kódex v pôvodnom aj platnom znení sú na účely  zákona  rozhodnutím združenia podnikateľov a skutočnosť, že  ustanovenie článku IV. bod 22 Etického kódexu, v pôvodnom aj platnom znení, ktoré sú predmetom posúdenia v tomto konaní,   možno oddeliť od zvyšného obsahu daného rozhodnutia  združenia podnikateľov.
(136)	 Prvou výhradou účastník konania uvádza, že predmetné ustanovenie Etického kódexu  ako rozhodnutie  združenia   nebolo prijaté  s cieľom obmedziť  hospodársku súťaž na relevantnom trhu spôsobmi  uvedenými v § 4 ods. 3 písm. b) a c) zákona.  Podľa vyjadrenia účastníka konania  Komora konala v súlade so svojou zákonnou kompetenciu a predmetným ustanovením   určila ako jednu z podmienok výkonu  reštaurátorskej „...minimalizovať možné ujmy spôsobené  činnosťou reštaurátorov objednávateľom a iným reštaurátorom pri poskytovaní konzultácie a reštaurátorských výkonov...“V ďalšej časti vyjadrenia Komora uvádza, že  v predmetnom  ustanovení sa kvalifikuje  ako neetický prípad, keď v rámci konzultácie dochádza zo strany konzultujúceho reštaurátora k rôznym formám mimosúťažného nátlaku na objednávateľa zameniť už vysúťaženého a zazmluvneného  reštaurátora  najmä zľahčovaním  jeho odborných schopností, ohováraním a poškodzovaním jeho mena a zneužitím údajov  zistených konzultáciou na ponuku, získavanie zákaziek    rôznymi spôsobmi zavádzania, čo sú nekalé praktiky oslabujúce  právnu istotu a vytvárajúce  nerovnosť medzi členmi Komory.
(137)	Druhou výhradou účastník konania je, že z predmetného ustanovenia  nevyplýva obmedzenie zmluvnej voľnosti podľa občianskeho zákonníka, obchodného zákonníka alebo  autorského zákona, tak ako to podľa  neho vyplýva  z predbežných záverov úradu  v bodoch 77 až 79 výzvy  úradu.  Predmetné ustanovenie  nezakazuje  nikomu uchádzať sa slobodne a nezávisle  o zákazku, a to ani po uzatvorení zmluvy, ako to podľa účastníka konania vyplýva z predbežných záverov úradu v bodoch  82 až 83 výzvy  úradu.  Tvrdenia úradu   v bodoch  80 a 81 výzvy  o obmedzeniach týkajúce sa cenovej a kvalitatívnej   súťaže podľa účastníka konania   sú čistou špekuláciou, ktorá nemá žiadny vzťah u predmetnému ustanoveniu  etického kódexu. 
(138)	Účastník konania v ďalšej časti vyjadrenia uvádza, že Etický kódex v pôvodnom znení je jazykovým prekladom  etického kódexu  Medzinárodného inštitútu pre konzervovanie  historických umeleckých   diel a obdobné opatrenia komôr zamerané proti neetickému správaniu členov majú vo svojich interných predpisoch aj iné profesijné komory na Slovensku.
(139)	 Výhrada k vyčísleniu obratu účastníka konania uvádza, že vlastné  príjmy Komory  neboli ani nemohli byť ovplyvnené  ustanovením článku IV bod 22 Etického kódexu, do obratu ako ekonomickej kategórie  možno zarátať len ekonomický, finančne  vyjadriteľný prírastok, ktorý je v príčinnej  súvislosti s obmedzením súťaže, pričom členské príspevky a správne poplatky za zákonom stanovené  úradné úkony Komory nie sú tržbami. Účastník konania poukazuje na skutočnosť, že úrad zahrnul do obratu komory  aj zbierku členov, keď si každý člen z vlastných  súkromných peňazí zaplatil svoju prezentáciu v katalógu  a na výstave.
(140)	 Účastník konania  žiada správne konanie zastaviť podľa § 32 ods. 2 písm. g) zákona,  teda z dôvodu, že úrad  nepreukázal, že  komora porušila  ustanovenie § 4 ods. 1 zákona,  podľa  účastníka konania v predbežných záveroch úradu  nie je žiadny relevantný dôkaz, ktorý by poukazoval na skutočné  alebo  možné obmedzovanie trhu  s reštaurátorskými službami podľa § 4 ods. 3 písm. b) a c) zákona. 

Stanovisko úradu k námietkam  uvedeným vo vyjadrení účastníka konania
(141)	K námietke uvedenej v bode (136) úrad uvádza,  že úrad nijako nespochybňuje  kompetencie  dané účastníkovi konania   relevantnými právnymi normami, vrátane zodpovednosti  za obsah  vydávaných  interných  noriem  a dokumentov smerujúcich voči  členskej základni, ktoré sú spôsobilé ovplyvniť ich konanie a situáciu  na danom trhu. Podľa názoru úradu  však  deklarovaná snaha o zabezpečenie etickej roviny konania   nemôže  byť pri rozhodnutiach združenia v rozpore  s právnymi normami, v danom prípade  v rozpore s normami súťažného práva.  Popisované  skutočné alebo  možné  neetické, nekalosúťažné, poškodzovacie či nátlakové praktiky, ktorým mala v úmysle  zabrániť Komora predmetným ustanovením   nijako neznižujú  obmedzujúci charakter  predmetného ustanovenia tak, ako ho úrad popísal v príslušných častiach  odôvodnenia  rozhodnutia.
(142)	K námietke uvedenej v bode (137)  úrad uvádza, že  v predmetných častiach výzvy úrad práve v súvislosti  s predmetným ustanovením Etického kódexu uviedol  parametre súťaže  a ponukovej stránky poskytovanej  služby,  čo podľa úradu súvisí  s predmetným ustanovením článku Etického kódexu, nakoľko priamo ovplyvňuje správanie sa  členov Komory na  danom trhu. Úrad trvá na svojich hodnoteniach  negatívneho vplyvu daného ustanovenia na intenzitu  súťažného  správania  sa reštaurátorov ako konkurentov na danom trhu.  Efektívna súťaž  je okrem iného založená na dostupnosti informácií o parametroch poskytovanej služby,  a možnosti objektívneho porovnávania týchto parametrov zákazníkom. V prípade, že   predmetné ustanovenie v tomto smere limituje  správanie  podnikateľa voči zákazníkovi, vedie to k obmedzeniu efektívnej konkurencie   medzi konkurentmi.   
(143)	 K námietke uvedenej v bode (138)  úrad uvádza, že predmetom  tohto konania  bolo posúdenie konkrétneho ustanovenia konkrétneho  Etického kódexu Komory v podmienkach vymedzeného  relevantného trhu.  Odvolávanie sa na iné   normy  neznamená,  že tieto   v relevantnom kontexte upravujú  rovnaké parametre určitého konania a taktiež nemožno urobiť  automaticky záver, že tieto  sú v súlade  s  právnymi normami upravujúcimi danú oblasť podnikateľskej činnosti, vrátane  súťažných.
(144)	  K námietke uvedenej v bode (139)  úrad uvádza, že  pri vyčíslení obratu účastníka konania vychádzal   z platných ustanovení zákona,  vyhláška úradu a metodického pokynu úradu, ktoré zohľadňujú špecifiká  obratu združenia, ako účastníka konania a zároveň  vychádzal z údajov poskytnutých úradu účastníkom konania o obrate  v príslušnom roku.
(145)	K námietke uvedenej v bode  (140) úrad uvádza, že  trvá na svojich záveroch, ku ktorým v konaní dospel, pričom úrad vychádzal pri analýze a  hodnotení  podstatných skutočností zo  samotného dokumentu Etického kódexu,  skúmal tiež, ako tieto pravidlá vnímajú  niektoré  subjekty  relevantného trhu a nestotožňuje sa      s potrebou ďalšieho dokazovania v danej veci. 

(K)  Uloženie pokuty

(146)	Vzhľadom na to, že úrad dospel k  záveru, že Komora porušila zákaz podľa § 4 ods. 1  v spojení s  § 4 ods. 3 písm. b) a c) zákona, úrad konštatuje, že Komora  sa dopustila spáchania správneho deliktu a je daný dôvod na uloženie pokuty podľa § 38 ods. 1 zákona.
(147)	Vzhľadom na to, že  obmedzujúci charakter ustanovení článku IV. bod 22 Etického kódexu prijatého dňa 28.11.1994 a obsah ustanovenia článku IV. bod 22 Etického kódexu v znení zmien a doplnkov prijatých  valným zhromaždením dňa 29.11.2010 majú obsahovo zhodný protisúťažný obsah bez ohľadu na ich konkrétne znenie, úrad považuje konanie Komory za trváci správny delikt v trvaní od 28.11.1994 až do súčasnosti, t. j. dňa vydania rozhodnutia 23.04.2012. Pokiaľ bol trváci správny delikt páchaný za účinnosti pôvodného zákona (zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 188/1999 Z.z.) a aj za účinnosti súčasného zákona, je potom na toto konania potrebné hľadieť ako na konanie jediné a ide o jediný správny delikt, na ktorý sa aplikuje právna úprava účinná ku dňu ukončeniu tohto konania (teda § 38 ods. 1 zákona).
(148)	Podľa ustálenej rozhodovacej súdnej praxe v trestných veciach, ako aj rozhodovacej praxe v správnych veciach v rámci administratívneho trestania, platí, že pokiaľ sa časť trvajúceho deliktu udiala tiež za účinnosti nového zákona, je potrebné posúdiť trvajúci delikt za spáchaný  za účinnosti nového zákona, aj keď časť konania nastala za účinnosti pôvodnej úpravy. Uvedené pravidlo platí však iba vtedy, pokiaľ časť konania, ktorá bola spáchaná v čase účinnosti pôvodnej úpravy, bola v danom čase tiež trestná.

(149)	V posudzovanom prípade boli dohody obmedzujúce súťaž administratívne trestné aj podľa zákona č. 188/1994 Z.z. pre porušenie zákazu podľa § 3 daného zákona a sú rovnako administratívne trestné aj podľa súčasnej právnej úpravy pre porušenie zákazu podľa § 4 zákona. V oboch prípadoch zároveň za porušenie zákazu dohôd hrozila páchateľovi v zásade rovnaká administratívna sankcia.

(150)	Z uvedeného vyplýva, že podľa § 38 ods. 1 zákona možno uložiť sankciu pre porušenie §  3 ods. 1 zákona č. 188/1994 Z.z. a pre porušenie § 4 ods. 1 zákona, teda za správny delikt, ktorý trval od 28.11.1994 do 23.04.2012.

(151)	Podľa § 38 ods. 10 zákona úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení tohto zákona, porušovania ustanovení osobitného predpisu alebo porušovania podmienky, povinnosti alebo záväzku uloženého rozhodnutím úradu. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi. 
(152)	Z vyššie uvedeného vyplýva, že úrad hodnotí protiprávne konanie podľa kritérií určených v § 38 ods. 10 zákona, hodnotenie deliktu z pohľadu jednotlivých kritérií sa vykonáva v súlade so zásadou správneho uváženia, pričom je úrad viazaný hornou hranicou na uloženie pokuty do 10 % z celkového obratu.

(153)	Obratom združenia podľa § 3 ods. 2 zákona  je súčet a) tržieb za predaj tovaru, b) tržieb za predaj  vlastných výrobkov a služieb, c) prijatých príspevkov , d) finančnej pomoci podľa § 10 ods. 4 zákona.
	
(154)	Podľa § 38 ods. 1 zákona úrad za porušenie ustanovenia § 4 ods. 1 uloží pokutu podnikateľovi do 10 % z obratu podľa § 10 ods. 3 za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie a podnikateľovi, ktorý za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie dosiahol obrat do 330 eur alebo ktorý nemal žiadny obrat, alebo podnikateľovi, ktorého obrat nemožno vyčísliť, pokutu do 330 000 eur.
(155)	Podľa § 38 ods. 4 zákona je predchádzajúcim účtovným obdobím rok predchádzajúci roku, v ktorom je vydané rozhodnutie úradu, alebo ak nie sú dostupné údaje  za tento rok, potom rok predchádzajúci tomuto roku, v danom prípade je to  rok 2011.
(156)	Vzhľadom na to, že obrat združenia podnikateľov za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie je možné určiť a je vyšší ako 330 eur, úrad pri stanovení pokuty vychádzal  z celkového obratu  51 359,68 eur  vypočítaného na základe súčtu nasledujúcich údajov poskytnutých Komorou: Príjmy – reklama  7620,00 eur + členské 2011 v sume 11280,89 eur + členské preddavok pre rok 2012 v sume 455,73 eur + príspevky 6891,63+6891,63 eur+ penále 973,83 eur,  výnosy za osvedčenia, skúšky 2039,60 eur + príjmy-Katalóg, výstava, bannery 21 993,00 eur.
(157)	V zmysle Metodického pokynu o postupe pri určovaní pokút (ďalej len „metodický pokyn“), úrad berie ako východisko pri určení pokuty tzv. relevantný obrat podnikateľa, ktorým sa rozumie obrat bez daní dosiahnutý z predaja tovarov a služieb, o ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka, a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu.  

(158)	V prípadoch, kedy  nie je možné relevantný obrat určiť alebo vyčísliť,  úrad  ako alternatívu použije  iný údaj, čo môže byť aj celkový obrat. Takto úrad postupoval aj v tomto konkrétnom prípade, nakoľko Komora nemá príjmy  z činností, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka.
(159)	Pri posudzovaní závažnosti úrad vychádzal z povahy porušenia zákona, teda  z charakteru ustanovenia,  prijatím ktorého došlo k porušeniu zákona. Úrad dospel k záveru, že sa jedná o protiprávne konanie stredne závažného charakteru, pričom vychádzal predovšetkým z toho, že  predmetné ustanovenie Etického kódexu predstavuje  spôsob, akým Komora  mala za cieľ poskytnúť svojim členom  určitú ochranu pred rizikami podnikania, ktoré je spojené  s parametrami riadne fungujúcej voľnej súťaže na predmetnom relevantnom trhu.

(160)	Predmetné ustanovenie bolo prijaté  ako určitý vzor správania sa  a prejav vôle reštaurátorov, ako subjektov  pôsobiacich  v pozícii konkurentov na horizontálnej úrovni na trhu Slovenskej republiky, na časti relevantného trhu  vylučuje  nezávislú pôsobnosť  reštaurátorov vo  vzťahu k  reálnemu alebo potenciálnemu dopytu, avšak  súťaž nebola vylúčená úplne a na celom trhu.

(161)	Predmetné ustanovenie Etického kódexu v znení od  19.11.2010  zahŕňa len  tú časť  výkonu reštaurátorských  činností, ktoré už sú predmetom zmluvného vzťahu  reštaurátora a zákazníka, čo úrad hodnotí ako pokles závažnosti.

(162)	Na základe uvedeného úrad určil sumu pokuty na základe závažnosti porušovania zákona  ako súčin  obratu  a percenta určeného na základe závažnosti porušovania zákona v hodnote  0,03 % obratu. 

(163)	Vzhľadom na charakter posudzovaných zakázaných rozhodnutí, ktorých cieľom je obmedzenie súťaže nie je potrebné  vyčísľovať skutočný dopad na trh,  teda pokiaľ úrad nezistil skutočný negatívny dopad na trh, nie je dôvod zvýšiť  na základe tejto skutočnosti pokutu.

(164)	Pri posudzovaní dĺžky protiprávneho  konania  Komory úrad vychádzal zo skutočnosti,  že predmetné ustanovenia Etického kódexu sú platné a účinné od 28.11.1994  do súčasnosti, čo predstavuje porušovanie  príslušných zákonov v dĺžke viac ako 17 rokov.   Základná suma pokuty  vypočítaná na základe závažnosti sa teda násobí  počtom rokov, počas ktorých k porušovaniu zákona došlo.
(165)	Úrad  pri stanovení pokuty  bral do úvahy, že zmyslom sankcie je jednak potrestanie podnikateľa, resp. podnikateľov za ich konanie v rozpore so zákonom a jednak odstrašenie podnikateľa od ďalšieho protisúťažného konania. Pokuta má zároveň plniť funkciu individuálnej, ako aj generálnej prevencie. Je teda nevyhnutné, aby pokuta bola určená v takej výške, ktorá najlepšie odráža všetky uvedené aspekty.

(166)	Úrad počas správneho konania nezistil žiadne podstatné priťažujúce okolnosti a ani podstatné poľahčujúce okolnosti, ktoré by mal zvažovať pri ukladaní pokuty. 

(167)	Vzhľadom  na vyššie uvedené skutočnosti a vychádzajúc  z citovaných ustanovení zákona úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie:

Podľa § 34 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu možno podať rozklad Rade Protimonopolného úradu Slovenskej republiky prostredníctvom Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, odboru dohôd obmedzujúcich súťaž, v lehote 15 dní odo dňa jeho doručenia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

    Mgr. Zuzana  Kochanová
poverená riadením
odboru dohôd obmedzujúcich súťaž

Rozhodnutie sa doručí:
Komora reštaurátorov
Lermontovova 8
811 05 Bratislava