PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo:	2010/DZ/2/1/068	Bratislava 10. december 2010	

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia, ako orgán príslušný podľa zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, v správnom konaní č. 0101/OZ/2005 začatom dňa 22.11.2005 z vlastného podnetu vo veci možného zneužívania dominantného postavenia podnikateľom SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832

rozhodol

1.	tak, že správne konanie v časti týkajúcej sa uplatňovania rozdielnej zrážky zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny benzínov, ktorú SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 účtoval v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005 voči odberateľom OMV Slovensko, s.r.o., Einsteinova 25, 851 01 Bratislava, IČO 00 604 381 a SHELL Slovakia, s.r.o., Einsteinova 23, 851 01 Bratislava, IČO 31 361 081 posudzovanej podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. zastavuje podľa § 32 ods. 2 písm. g) v spojení s § 32 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov nakoľko v konaní nepreukázal, že účastník konania porušil ustanovenia tohto zákona;

2.	tak, že správne konanie v časti týkajúcej sa uplatňovania rozdielnych zrážok alebo prirážok k základnej veľkoobchodnej cenníkovej cene benzínu voči jednotlivým odberateľom benzínu, ktoré SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 účtoval v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005 posudzovanej podľa § 8 ods. 2 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. zastavuje podľa § 32 ods. 2 písm. g) v spojení s § 32 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, nakoľko v konaní nepreukázal, že účastník konania porušil ustanovenia tohto zákona;

3.	tak, že konanie podnikateľa SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 v čase od 01.01.2006 do 31.12.2006 spočívajúce v objektívne neodôvodnenom uplatňovaní rozdielnych zrážok alebo prirážok k základnej veľkoobchodnej cenníkovej cene benzínu voči jednotlivým odberateľom benzínu je zneužívaním dominantného postavenia na relevantnom trhu predaja benzínov na úrovni veľkoobchodu na území Slovenskej republiky podľa § 8 ods. 2 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. a je preto podľa § 8 ods. 6 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. zakázané;

4.	tak, že konanie podnikateľa SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 v čase od 01.01.2005 do 31.12.2006 spočívajúce v objektívne neodôvodnenom uplatňovaní rozdielnych zrážok alebo prirážok k základnej veľkoobchodnej cenníkovej cene nafty voči jednotlivým odberateľom nafty je zneužívaním dominantného postavenia na relevantnom trhu predaja nafty na úrovni veľkoobchodu na území Slovenskej republiky podľa § 8 ods. 2 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. a je preto podľa § 8 ods. 6 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. zakázané;

5.	tak, že veľkoobchodné ceny benzínu, ktoré podnikateľ SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 účtoval svojim veľkoobchodným odberateľom v čase od 1.3.2005 do 31.12 2005 nie sú neprimerane vysokými cenami a preto takéto konanie podnikateľa Slovnaft, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 nie je zneužívaním dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. na relevantnom trhu predaja benzínu na úrovni veľkoobchodu na území Slovenskej republiky; 

6.	tak, že veľkoobchodné ceny nafty, ktoré podnikateľ SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 účtoval svojim veľkoobchodným odberateľom v čase od 1.3.2005 do 31.12 2005 nie sú neprimerane vysokými cenami a preto takéto konanie podnikateľa SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 nie je zneužívaním dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. na relevantnom trhu predaja nafty na úrovni veľkoobchodu na území Slovenskej republiky;

7.	tak, že správne konanie v časti týkajúcej sa výšky rozdielu medzi maloobchodnou cenou benzínov, ktorú účtoval SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 svojim odberateľom – spotrebiteľom a veľkoobchodnou cenou benzínov, ktorú účtoval svojim odberateľom – konkurentom za dodávky benzínov v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005 posudzovanej podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. zastavuje podľa § 32 ods. 2 písm. g) v spojení s § 32 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, nakoľko v konaní nepreukázal, že účastník konania porušil ustanovenia tohto zákona;

8.	tak, že správne konanie v časti týkajúcej sa výšky rozdielu medzi maloobchodnou cenou nafty, ktorú účtoval SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 svojim odberateľom – spotrebiteľom a veľkoobchodnou cenou nafty, ktorú účtoval svojim odberateľom – konkurentom za dodávky motorovej nafty v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005 posudzovanej podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. zastavuje podľa § 32 ods. 2 písm. g) v spojení s § 32 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, nakoľko v konaní nepreukázal, že účastník konania porušil ustanovenia tohto zákona; 

9.	na základe § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že za zneužívanie dominantného postavenia uvedeného v bodoch 2 a 3 tohto rozhodnutia ukladá podnikateľovi SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 pokutu vo výške 9 028 746 eur, slovom deväť miliónov dvadsaťosem tisíc sedemsto štyridsať šesť eur, ktorú je tento povinný uhradiť na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 7000060793/8180, KS 1118 VS 201021068 vedený v Štátnej pokladnici v lehote 60 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia. 

	Odôvodnenie: 

1.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia (ďalej len „úrad“), začal dňa 01.12.2004 podľa § 22 ods. 1 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) všeobecné prešetrovanie na relevantných trhoch veľkoobchodu a maloobchodu s automobilovými benzínmi a motorovou naftou, na ktorých pôsobí SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo, 824 12 Bratislava IČO 31 322 832 (ďalej len „Slovnaft“).

2.	Na základe výsledkov všeobecného prešetrovania začal úrad dňa 22.11.2005 z vlastného podnetu správne konanie č. 0101/OZ/2005 podľa § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov (ďalej len „správny poriadok“) voči podnikateľovi Slovnaft vo veci možného porušenia ustanovenia § 8 ods. 6 zákona. Predmetom správneho konania bolo preskúmanie cenovej politiky podnikateľa Slovnaft v oblasti automobilových benzínov a motorovej nafty. Lehota na vydanie rozhodnutia bola v súlade s § 30 zákona predĺžená predsedníčkou úradu do 21.02.2007.

3.	Slovnaft splnomocnil advokátku JUDr. Eriku Csekes z advokátskej kancelárie CSEKES, VILÁGI, DRGONEC & PARTNERS, spol. s r.o., so sídlom Sasinkova 12, 811 08 Bratislava na zastupovanie v predmetnom správnom konaní v celom rozsahu. 

4.	Úrad vydal dňa 22.12.2006 rozhodnutie č. 2006/DZ/2/1/140, ktorým uložil podnikateľovi Slovnaft pokutu vo výške 300 000 000 Sk. Proti tomuto rozhodnutiu podal podnikateľ Slovnaft, prostredníctvom svojej právnej zástupkyne, v zákonom stanovenej lehote rozklad listom zo dňa 10.01.2007, doplnený listom zo dňa 26.01.2007. Rada Protimonopolného úradu SR (ďalej len „Rada úradu“) preskúmala rozkladom napadnuté rozhodnutie úradu, konanie ktoré mu predchádzalo a spisový materiál s vecou súvisiaci a rozhodnutím č. 2007/DZ/R/2/102 zo dňa 7.12.2007 potvrdila rozhodnutie č. 2006/DZ/2/1/140, s výnimkou bodu 7 výroku, ktorý bol vypustený. 

5.	Voči rozhodnutiu Rady úradu podal účastník konania žalobu, na základe ktorej Krajský súd v Bratislave, Záhradnícka 10, 813 66 Bratislava (ďalej len „Krajský súd“) rozsudkom č. 3 S 9/2008-783 (IČS 1008200074) vyššie uvedené rozhodnutia zrušil a vrátil vec na ďalšie konanie. Rozsudok nadobudol právoplatnosť dňa 15.12.2009. Lehota na vydanie rozhodnutia bola v súlade s § 30 zákona súhrnne predĺžená predsedníčkou úradu do 30.01.2011. Dňa 27.05.2010 Slovnaft splnomocnil Ružička Csekes s.r.o., Vysoká 2B, 811 06 Bratislava na zastupovanie v predmetnom správnom konaní v celom rozsahu.

6.	Výzva pred vydaním rozhodnutia v zmysle § 33 zákona bola účastníkovi správneho konania zaslaná listom č. 3328/PMÚ SR/2010 dňa 24.9.2010 (ďalej len „Výzva“), ktorý sa k nej písomne vyjadril listom č. 3663/2010 doručenom úradu dňa 26.10.2010 (ďalej len „Vyjadrenie k výzve“). 

7.	Podľa § 250j ods. 6 OSP sú správne orgány viazané právnym názorom súdu, preto sa úrad v tomto rozhodnutí podrobne zaoberal dôvodmi zrušenia rozhodnutí úradu a Rady úradu uvedenými v predmetnom rozsudku Krajského súdu. „Právnym názorom správneho súdu je názor (záver), ktorý podstatnou mierou ovplyvňuje obsah správneho rozhodnutia vyjadrený v jeho výroku. Právnym názorom súdu je aj vyslovenie požiadavky na obsah a rozsah dôvodov budúceho rozhodnutia, najmä ak súd rozhodnutie zrušuje pre jeho nepreskúmateľnosť.“ Úrad sa v súlade s názorom Krajského súdu zaoberal posúdením konania Slovnaftu a po opätovnom preskúmaní správneho spisu a po zvážení všetkých okolností prípadu, ako aj námietok a vyjadrení účastníka konania, Rady úradu a Krajského súdu dospel k nižšie uvedeným záverom. S námietkami Krajského súdu sa úrad vysporiadal v texte rozhodnutia.

8.	Úrad posudzoval konanie spoločnosti Slovnaft za obdobie rokov 2005 a 2006, podklady a informácie v spise sa vzťahujú k tomuto obdobiu a sú uvedené v mene platnej v SR v danom čase, t.j. v slovenských korunách. Z tohto dôvodu všetky relevantné číselné údaje v rozhodnutí úrad uvádza v mene platnej v SR v čase, ktorého sa rozhodnutie týka, t.j. mene platnej v rokoch 2005 a 2006. V mene euro je uvedená len výsledná suma pokuty. 

9.	Pokiaľ nie je uvedené inak, skutočnosti uvedené ďalej v texte rozhodnutia sa vzťahujú na obdobie, v ktorom úrad posudzoval konanie spoločnosti Slovnaft bez ohľadu na to, či je v texte použitý minulý alebo prítomný čas.

10.	Časti textu označené hranatými zátvorkami [ ] obsahujú obchodné tajomstvo účastníka konania. Časti textu označené zloženými zátvorkami { } obsahujú obchodné tajomstvo tretích strán.

1.	Aplikácia právnych predpisov 

11.	Pri preukazovaní, či posudzované konania podnikateľa Slovnaft napĺňajú znaky správneho deliktu zneužívania dominantného postavenia, úrad aplikoval hmotno-právne normy účinné v čase, kedy k predmetným konaniam došlo. Vzhľadom na to, že možné protiprávne konanie podnikateľa Slovnaft úrad posudzoval od 01.01.2005 do 31.12.2006 (diskriminácia), od 01.01.2005 do 31.12.2005 (stláčanie marže) a od 01.03.2005 do 31.12.2005 (neprimerane vysoké ceny), úrad aplikoval hmotno-právne ustanovenia zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 68/2005 Z. z. Zákon č. 68/2005 Z. z. rozšíril demonštratívny výpočet foriem zneužívania dominantného postavenia a s účinnosťou od 01.03.2005 je zneužívaním dominantného postavenia aj priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných cien.

12.	V tomto správnom konaní postupoval úrad podľa procesno-právnych noriem účinných v čase predmetného správneho konania. Vzhľadom na to, že správne konanie sa začalo 22.11.2005, úrad postupoval podľa zákona v znení noviel platných a účinných v čase konania. Krajský súd vrátil vec na ďalšie konanie, ktoré odo dňa 15.12.2009 pokračuje podľa zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení noviel č. 465/2002 Z. z., č. 204/2004 Z. z., č. 68/2005 Z. z. a č. 165/2009 Z. z. Úrad bude v ďalšom texte pre hmotno-právnu aj procesno-právnu aplikáciu právnej normy používať jednotný pojem „zákon“.

2.	Účastník správneho konania 

13.	Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľom na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (Obchodný zákonník), ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.

14.	Slovnaft je podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I, oddiel Sa, vložka č. 426/B obchodnou spoločnosťou s právnou formou akciová spoločnosť. Predmetom podnikania (činnosti) Slovnaftu je okrem iného výroba výrobkov z ropy a jej chemické spracovania – pohonné látky, mazivá, palivá; nákup a predaj tovaru za účelom jeho ďalšieho predaja a predaj v rozsahu voľnej živnosti a maloobchodného predaja doplnkového sortimentu súvisiaceho s prevádzkou čerpacích staníc v rozsahu voľnej živnosti; prevzatie, dlhodobé skladovanie, včasné obmieňanie a ochrana štátnych hmotných rezerv; prevádzkovanie čerpacích staníc a umývacích liniek.

15.	Vzhľadom na uvedené Slovnaft je podnikateľom podľa § 2 ods. 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov, a teda je aj podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona. 

16.	Podľa § 25 ods. 3 písm. b) zákona účastníkom konania v prípade zneužívania dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 zákona je podnikateľ, ktorého činnosť alebo konanie je možným zneužívaním dominantného postavenia. Z uvedeného vyplýva, že jediným účastníkom konania v správnom konaní č. 0101/OZ/2005 je podnikateľ Slovnaft.

3.	Všeobecné informácie o trhu 

17.	Správanie Slovnaftu posudzované úradom sa týka predaja nafty a benzínu na úrovni veľkoobchodu. Nafta a benzín sa používajú hlavne ako palivo v motoroch motorových vozidiel (v rozhodnutí sú nafta a benzín spoločne označované aj ako PHM, t.j. pohonné hmoty).

3.1  Výroba a distribúcia benzínu a nafty

18.	Hlavnou vstupnou surovinou na výrobu benzínu a nafty je ropa. Je to horľavá kvapalina tvorená hlavne zmesou uhľovodíkov. Ropa sa spracúva v rafinériách destiláciou, ktorá spočíva v zahrievaní ropy a postupnom oddeľovaní jednotlivých skupín uhľovodíkov podľa ich bodu varu (viď schéma 1). Jednotlivé produkty destilácie sú potom ďalej upravované a spracovávané na konečný produkt.

Schéma 1 – Spracovanie ropy 

19.	Spracovanie ropy a výroba výrobkov z nej má dve špecifiká. Prvým je, že pre túto oblasť sú typické úspory z rozsahu a rafinérie sú preto zväčša veľkokapacitné prevádzky. Z tohto dôvodu sa v každej krajine Európy (až na niektoré výnimky) nachádza niekoľko málo rafinérií a výroba a predaj výrobkov z ropy je tak vysoko koncentrovaný trh. Druhým špecifikom je tá skutočnosť, že keď rafinéria spracováva ropu, musí viac menej vyrábať všetky produkty z nej v určitom pomere. Hoci je tento pomer možné do určitej miery modifikovať v závislosti od kvality ropy a použitej technológie, nemôže nastať situácia, že rafinéria by prestala úplne vyrábať napr. benzín a sústredila by sa namiesto toho na výrobu nafty. Z tohto dôvodu je v oblasti výroby rafinérskych produktov obmedzená ponuková zastupiteľnosť. 

20.	Benzín a nafta ako konečný produkt rafinérií je predávaný dvomi základnými kanálmi – maloobchodným a veľkoobchodným. Maloobchodná distribúcia znamená predaj PHM cez čerpacie stanice motoristom. Veľkoobchodný kanál je priamy predaj PHM rôznym zákazníkom - PHM od rafinérií kupujú jednak obchodníci s PHM, predajcovia, siete čerpacích staníc, ktoré PHM predávajú ďalej ako aj koneční spotrebitelia - dopravcovia, poľnohospodárske družstvá, priemyselné podniky, teda spoločnosti vlastniace vozový park. 

21.	Pri predaji PHM významnú úlohu zohráva ich fyzická distribúcia. Tým, že výroba PHM je koncentrovaná a vo veľa krajinách existuje len 1 alebo 2 rafinérie, je dôležité zorganizovať určitý spôsob distribúcie PHM z rafinérie k zákazníkom. Pri distribúcii zohrávajú dôležitú úlohu sklady – tzv. distribučné terminály. Sú to veľké skladovacie priestory, do ktorých sa z rafinérií vo veľkých objemoch dovážajú PHM čo možno najlacnejším spôsobom dopravy (produktovod, vodná doprava, železničná doprava) a odtiaľ sa v menších množstvách distribuujú konečným zákazníkom zväčša autocisternami. Konkrétna organizácia distribúcie PHM závisí od podmienok konkrétnej krajiny, napr. od toho, aké alternatívy prepravy PHM sú k dispozícii (produktovod a vodná doprava sú k dispozícii len v obmedzenej miere), od množstva terminálov a ich vlastníctva (či sú vlastnené nezávislými subjektmi alebo domácou rafinériou), od veľkosti krajiny (v distribúcii môže byť viacero stupňov). 

22.	Nafta a benzín sú tovary, na ktoré sa v podmienkach SR uplatňuje spotrebná daň a následne daň z pridanej hodnoty, preto ich konečná cena je z výraznej miery tvorená práve týmito daňami. Úrad však pracoval s čistými cenami PHM, teda cenami bez daní, nakoľko len na túto časť ceny má vplyv podnikateľ. Výšku dane určuje štát, je odvádzaná do štátneho rozpočtu a je aplikovaná rovnako na všetky PHM predané v SR bez ohľadu na to, či boli v SR vyrobené alebo do SR importované. V rokoch 2005 – 2006 spotrebná daň a daň z pridanej hodnoty tvorili pri benzíne aj nafte približne 56% z ich priemernej maloobchodnej ceny, z toho spotrebná daň predstavovala približne 40% a daň z pridanej hodnoty približne 16%. 

3.2	 Kľúčoví hráči v oblasti výroby a predaja PHM v SR a v okolitých krajinách

23.	V tejto kapitole sú stručne charakterizované najvýznamnejšie rafinérie v SR a okolitých krajinách (grafické znázornenie – viď schéma 7). 

Slovenská republika 

24.	V SR je jediným výrobcom PHM Slovnaft, ktorý má rafinériu situovanú v Bratislave. Spracúva ropu importovanú z Ruskej federácie ropovodom Družba. Slovnaft je kontrolovaný maďarskou spoločnosťou MOL, ktorá vlastní 98,4% akcií Slovnaftu. 

25.	Rafinéria Slovnaftu je moderná rafinéria s vysokým stupňom konverzie ropy, t. j. jej premeny na ušľachtilejšie a hodnotnejšie výrobky, zameraná hlavne na výrobu motorových palív. Ako je zrejmé zo schémy 2, kde je uvedený Nelsonov index komplexity rafinérií, Slovnaft patrí medzi najmodernejšie rafinérie v Európe. 

	Schéma 2 – Nelsonov index komplexity rafinérií v Európe 

	Zdroj: www.sappo.sk (Výročná správa 2006) 

26.	Okrem nafty a benzínu Slovnaft ďalej vyrába letecký benzín, ľahký a ťažký vykurovací olej, rôzne druhy asfaltov a iné výrobky. Štruktúra výroby Slovnaftu je uvedená v tabuľke 1. 

Tabuľka 1 – Štruktúra výroby Slovnaftu

Objem výroby (v tis. ton)	2004	%	2005	%	
Automobilov benzíny 	1 670,8	33,5	1 565,1	33,0	
Motorová nafta	2 539,8	51,0	2 440,5	51,5	
Petrolej	61,9	1,2	37,9	0,8	
Ťažký vykurovací olej	190,2	3,8	181,2	3,8	
Asfalty a oxidačná zmes	67,3	1,4	45,9	1,0	
Síra	65,1	1,3	64,6	1,4	
Ostatné rafinérske produkty	174,2	3,5	206,3	4,4	
Petrochemické produkty	212,0	4,3	196,5	4,1	
Celkom 	4 981,3		4 738,0		
Zdroj: Slovnaft, Výročná sprava 2005 

27.	Čo sa týka celkovej situácie v oblasti výroby a spotreby PHM v SR, Slovensko je vo výrobe PHM vysoko prebytkovou krajinou, vyrába sa tu viac ako 200% domácej spotreby PHM. SR je tak na rozdiel od okolitých krajín výrazným čistým exportérom PHM. PHM zo SR sa exportujú najmä do Českej republiky, Rakúska, Poľska a Maďarska. (Konkrétna štruktúra predaja PHM Slovnaftu podľa jednotlivých krajín za roky 2004 a 2005 je uvedená v schéme 3.) Do SR sa PHM importujú najmä z Rakúska, Poľska a Českej republiky.  

Schéma 3 – Štruktúra predaja PHM Slovnaftu

Zdroj: Slovnaft, Výročná správa 2005

Maďarsko 

28.	V Maďarsku sa nachádza len jedna rafinéria – Dunai Finomító, ktorá sa zaoberá spracovávaním ropy na pohonné hmoty. Je situovaná v meste Százhalombatta v centre Maďarska približne 30 km od Budapešti. Vlastní ju spoločnosť MOL, ktorá kontroluje rafinériu Slovnaft v SR a tiež aj chorvátsku spoločnosť INA, ktorá má dve rafinérie v mestách Sisak a Rijeka a taliansku spoločnosť IES, ktorá má rafinériu na severe Talianska v Mantove. Väčšinu akcií MOL-u vlastnia rôzni investori a žiadny z nich nemá na hlasovacích právach väčší ako 10%-ný podiel. Do SR sa PHM z Maďarska exportujú v zanedbateľnej miere. 

Rakúsko 

29.	V Rakúsku sa nachádza jedna rafinéria - vo Schwechate blízko Viedne, približne 50 - 60 km od maďarskej a slovenskej hranice. Je vlastnená spoločnosťou OMV, ktorej hlavnými akcionármi sú rakúsky štát a investičný fond International Petroleum Investment Company.

30.	Okrem rafinérie vo Schwechate OMV tiež vlastní rafinériu v nemeckom Burghausene, ktorá je situovaná v blízkosti nemecko-rakúskej hranice a má 45%-ný podiel v spoločnosti Bayernoil vlastniacej rafinériu v juhovýchodnom Nemecku (Neustadt, Vohburg). OMV tiež kontroluje rumunskú spoločnosť Petrom vlastniacu dve rafinérie v južnej časti Rumunska – Arpechim v Pitesti a Petrobrazi v Ploiesti. 

31.	Rakúsko nie je sebestačné vo výrobe benzínu a hlavne vo výrobe nafty, kde je vysoko deficitné a je tak čistým importérom PHM. PHM sa do Rakúska importujú v rozhodujúcej miere z Nemecka, v menšej miere zo SR a Talianska. Z Rakúska sa PHM exportujú hlavne do Maďarska, ČR a SR. 

32.	V SR spoločnosť OMV pôsobí hlavne cez spoločnosť OMV Slovensko, s r.o., Einsteinova 25, Bratislava (ďalej len „OMV Slovensko“), ktorá importuje PHM z Rakúska do SR.  

Česká republika 

33.	V ČR sa nachádzajú dve rafinérie zamerané na výrobu PHM - v Litvínove a Kralupoch nad Vltavou. Sú vlastnené spoločnosťou Česká rafinérska, ktorej najväčším akcionárom je Unipetrol (51,220%), Eni (32,445%) a Shell (16,335%). Spoločnosť Unipetrol je kontrolovaná poľskou spoločnosťou PKN Orlen.

34.	Rafinérie Českej rafinérskej sú prevádzkované ako tzv. processingové (spracovateľské) rafinérie alebo nákladové strediská svojich akcionárov. To znamená, že sú zamerané len na výrobu výrobkov z ropy, ale neuskutočňujú nákup vstupných surovín ani predaj hotových výrobkov. Ropu a ostatné suroviny nakupujú akcionári, dodávajú ju rafinériám v Litvínove a Kralupoch spolu s požiadavkou na spracovanie, kde špecifikujú technologické podmienky a požiadavky na objem, kvalitu výrobkov. Akcionári potom tiež realizujú aj predaj hotových výrobkov. Za svoju činnosť dostávajú rafinérie spracovateľský poplatok (processing fee), ktorí je ich jediným príjmom.  

35.	Čo sa týka celkovej situácie výroby a spotreby PHM v ČR, ČR na rozdiel od Slovenska nie je sebestačná vo výrobe PHM a je čistým importérom benzínu aj nafty. Do ČR sa PHM importujú hlavne zo SR, Nemecka a Rakúska. Export z ČR je pomerne nízky a smeruje do Rakúska, Nemecka, Poľska, SR, Maďarska. 

36.	Vzhľadom na to, že rafinérie v ČR majú charakter spracovateľskej rafinérie, PHM vyrobené v ČR sa predávajú prostredníctvom jej akcionárov, ktorí aj PHM importovali do SR.  

Poľsko 

37.	Najvýznamnejšia a najväčšia rafinéria v Poľsku sa nachádza v meste Plock v centrálnej časti krajiny a je vlastnená spoločnosťou PKN Orlen. PKN Orlen v Poľsku vlastní ešte dve maličké rafinérie v mestách Trzebin a Jedlicze. Tieto tri rafinérie spoločne predstavujú približne 70% celkových výrobných kapacít v Poľsku. Zvyšok reprezentuje rafinéria situovaná na severe Poľska v meste Gdansk patriaca spoločnosti Lotos Group. Okrem troch rafinérií v Poľsku PKN Orlen kontroluje aj české rafinérie a rafinériu v Litve. 

38.	Poľsko, čo sa týka celkovej situácie vo výrobe a spotrebe PHM, je pomerne vyrovnané v produkcii benzínov, ale výroba nafty nepokrýva domácu spotrebu a Poľsko je tak čistým importérom nafty. Do Poľska sa importuje benzín z Nemecka a Slovenska, nafta z Nemecka, Bieloruska, Fínska. Export nafty je veľmi malý, smeruje najmä do ČR a SR a export benzínov je do Veľkej Británie a Švédska. 

39.	Na Slovensku PKN Orlen nemá priame zastúpenie, importy z Poľska do SR sa realizujú prostredníctvom nezávislých obchodníkov s PHM. 

4.	Relevantný trh  

40.	Prvým krokom pri posudzovaní protisúťažného správania je zadefinovanie relevantného trhu. Podľa ustanovenia § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. 

41.	Tovarový trh sa teda definuje v dvoch dimenziách – tovarovej a priestorovej. Cieľom definície relevantného trhu je z tovarového aj priestorového hľadiska určiť hranice súťaže medzi podnikmi, teda identifikovať všetky súťažné tlaky, ktorým musí predmetný podnikateľ čeliť, ako aj identifikovať konkurentov daného podnikateľa, ktorí sú schopní ovplyvňovať jeho správanie. 

4.1	 Tovarové relevantné trhy

42.	Podľa ustanovenia § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov. Podľa ustanovenia § 3 ods. 5 zákona vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia.

43.	Slovnaft vyrába široký sortiment výrobkov. Vzhľadom na to, že úrad posudzoval cenovú politiku Slovnaftu v oblasti predaja benzínu a nafty na úrovni veľkoobchodu, v rozhodnutí sa zaoberal len týmito dvomi tovarmi. 

44.	Z hľadiska tovarového úrad vymedzil dva relevantné trhy, a to relevantný trh predaja nafty na úrovni veľkoobchodu a relevantný trh predaja benzínov na úrovni veľkoobchodu.

45.	Pri definícii tovarového relevantného trhu bolo potrebné vysporiadať sa s dvomi kľúčovými otázkami: 
-	majú byť benzín a nafta zaradené na jeden spoločný tovarový relevantný trh alebo každý z týchto tovarov predstavuje samostatný tovarový relevantný trh, a 
-	či je potrebné veľkoobchodné relevantné trhy ešte ďalej užšie členiť. 

4.1.1	Benzín/nafta

46.	Benzín a nafta sa používajú najmä ako palivo pre motory v motorových vozidlách, pričom použitie buď benzínu alebo nafty je dané typom motora. Benzín sa používa ako palivo pre zážihové (benzínové) motory, ktoré sú používané najmä v osobných motorových vozidlách. Nafta sa používa ako palivo pre vznetové (dieselové) motory, ktoré sa typicky používajú v nákladných vozidlách a autobusoch. 

47.	Vzhľadom na to, že použitie benzínu a nafty je dané typom motora, nie sú benzín a nafta pre spotrebiteľov automaticky zameniteľné. Toto potvrdzuje napr. aj rozdielna dynamika dopytu po benzíne a nafte (schéma 4), kým dopyt po benzíne v SR stagnuje, dopyt po nafte sa mení oveľa výraznejším tempom.   

Schéma 4 – Vývoj spotreby motorových palív v SR

Zdroj: www.sappo.sk  (Výročná správa 2009)

48.	Z dôvodu rozdielneho použitia benzínu a nafty je na veľkoobchodnej úrovni predaja PHM výrazne rozdielna štruktúra odberateľov. Keďže pri nafte sú konečnými spotrebiteľmi najmä spoločnosti vlastniace vozový park (stavebné firmy, dopravcovia, poľnohospodárske družstvá, atď.), naftu odoberajú najmä tieto spoločnosti ale tiež aj obchodníci, predajcovia a siete čerpacích staníc, ktoré ju následne predávajú konečným spotrebiteľom. Celkovo mal Slovnaft v rokoch 2005 - 2006 približne 500 odberateľov nafty, z čoho väčšina z nich boli práve koneční spotrebitelia. Na rozdiel od nafty, benzín sa používa najmä v osobných automobiloch a preto sa vo výraznejšej miere distribuuje cez čerpacie stanice. Hlavnými odberateľmi benzínu sú preto siete čerpacích staníc, obchodníci a predajcovia. V rokoch 2005 – 2006 mal Slovnaft približne 30 - 80 odberateľov benzínu, z čoho väčšinu predstavovali práve obchodníci a predajcovia.  

49.	Ak odberatelia kupujú benzín aj naftu súčasne, tak predaj je síce realizovaný prostredníctvom jednej zmluvy, ale ceny a zľavy sú určované oddelene, osobitne pre benzín a osobitne pre naftu. 

50.	Medzi benzínom a naftou na veľkoobchodnej úrovni sú aj pomerne výrazné rozdiely v cenách. Napr. v roku 2004 priemerná cenníková cena benzínu 95 Slovnaftu bola [...] Sk/1000 l a nafty [...] Sk/1000 l - teda nafta bola drahšia o 11%. V roku 2005 priemerná cenníková cena benzínu 95 Slovnaftu bola [...] Sk/1000 l a nafty [...] Sk/1000 l - teda nafta bola drahšia o 15%. 

51.	Vzhľadom na špecifiká rafinérskej výroby uvedené v bode 19, nemožno v prípade benzínu a nafty aplikovať ponukovú zameniteľnosť a na základe nej rozšíriť tovarový relevantný trh tak, aby nafta aj benzín patrili na jeden tovarový relevantný trh. 

52.	Vzhľadom na uvedené - na rozdielne charakteristiky benzínu a nafty, ich rozdiely v účele použitia a v cenách ako aj vzhľadom na obmedzenú ponukovú zastupiteľnosť, úrad dospel k záveru, že je potrebné zadefinovať tovarový relevantný trh osobitne pre naftu a osobitne pre benzín. Takto vo svojich rozhodnutiach postupuje štandardne aj Európska komisia a voči takejto definícii relevantných trhov nenamietal ani účastník konania. 

4.1.2	Členenie relevantného trhu na dve úrovne

53.	Slovnaft počas správneho konania ako aj vo Vyjadrení k výzve opakovane žiadal rozčleniť tovarový relevantný trh na úrovni veľkoobchodu po vertikále na dve úrovne (prvá je vzťah zdroj PHM – predajca a druhá je vzťah predajca – konečný spotrebiteľ) a teda pri benzíne aj pri nafte definovať dva trhy: trh predaja PHM predajcom a trh predaja PHM konečným užívateľom. Vzhľadom na uvedené sa úrad detailne zaoberal otázkou, či v podmienkach Slovenska  v prípade relevantných trhov predaja PHM na úrovni veľkoobchodu je správne takéto členenie relevantných trhov. 

54.	Na trhu predaja PHM predajcom sa podľa Slovnaftu nachádzajú všetky spoločnosti, ktoré dodávajú PHM predajcom, vrátane importov. Predajcovia nakupujú za účelom predaja v maloobchodnej sieti alebo ďalšieho predaja. Podľa spoločnosti Slovnaft k predajcom patria medzinárodné spoločnosti ako Shell, OMV, Esso, Conoco, Agip a individuálni veľkoobchodníci ako Spectrum, Real HM, Oktan, Progress Trading. 

55.	Na trhu dodávok konečným užívateľom vystupuje Slovnaft v pozícii predajcu a je, podľa jeho vyjadrení, priamym konkurentom predajcov, ktorým dodáva PHM ako výrobca. Na tomto trhu si podľa názoru Slovnaftu konkurujú všetky domáce ako aj zahraničné spoločnosti – veľkoobchodníci, ktoré priamo dodávajú PHM konečným užívateľom. 

56.	Takéto členenie požadoval Slovnaft aplikovať na základe rozdielnych charakteristík medzi uvedenými dvomi skupinami. Konkrétne, podľa Slovnaftu pre predajcov je typické:
-	účelom nákupu PHM je tvorba marže pri ďalšom predaji konečným užívateľom,
-	majú vo väčšine prípadov minimálne dva zdroje – domáci a importný,
-	predajcovia - medzinárodné spoločnosti majú možnosť dovozu PHM z vlastných rafinérií, 
-	prevažná väčšina predajcov má prenajaté skladovacie kapacity,
-	robia vo veľkej miere tzv. špekulatívne obchody, nákup väčších objemov pred zdražením, 
-	uzatvárajú zmluvy na národnej úrovni a optimalizujú objemy odberov na nadnárodnej úrovni, 
-	majú vybudovanú vlastnú sieť konečných odberateľov,
-	majú možnosť odberu PHM v železničných cisternách,
-	v rabatových pásmach nad 10 mil. litrov sa pohybujú iba predajcovia,
-	poskytuje sa im v prípade ich žiadosti aditivácia PHM. 

Pre konečných užívateľov je podľa Slovnaftu typické: 
-	využívajú kombinovaný odber – od nádrží cez palivové karty,
-	nakupujú výlučne pre vlastnú spotrebu, 
-	nemajú veľké skladovacie kapacity, ich skladovacie kapacity sa pohybujú v rozmedzí od 5-30 m3 a slúžia pre ich vlastnú spotrebu, 
-	preferujú jedného dodávateľa, 
-	určitá skupina dopytuje PHM formou verejného obstarávania. 

57.	V prvom rade je potrebné uviesť, že v podmienkach SR nie je uvedeným systémom (rafinéria – predajca, predajca - konečný spotrebiteľ) vyprofilovaný trh. V podmienkach SR sa v podstate ani nedá jednoznačne určiť, kto vlastne na úrovni dodávok PHM predajcom pôsobí a kto na tejto úrovni trhu (predaj PHM predajcom) Slovnaftu konkuroval. Kto by na trhu dodávok PHM predajcom pôsobil ako konkurencia Slovnaftu neuviedol konkrétne ani sám Slovnaft. V rámci námietok len uviedol, že za predajcov považuje spoločnosti ako OMV, Shell, Esso, Conoco, Agip a individuálnych veľkoobchodníkov ako Spectrum, Real HM, Oktan, Progress Trading. Úrad preto zisťoval, kto uvedeným predajcom dodával PHM, pričom závery sú nasledovné (údaje sú za roky 2003 až 2005). 

58.	Spoločnosť OMV Slovensko najväčšiu časť svojich potrieb PHM {...}. Zároveň OMV Slovensko významné množstvá PHM odoberalo aj od {...}.  

59.	Pre spoločnosť SHELL Slovakia, s.r.o., Einsteinova 23, Bratislava (ďalej len „Shell Slovakia“) bol hlavným dodávateľom {...}. 

60.	Spoločnosť Spectrum, a.s., Námestie sv. Anny, Trenčín (ďalej len „Spectrum“) odoberala PHM od {...}.  

61.	Spoločnosť Oktan importovala PHM {...}. 

62.	ConocoPhillips Slovakia, s.r.o., Slovnaftská 10, Bratislava (ďalej len „ConocoPhillips Slovakia“) odoberal PHM {...}. Agip Slovensko, spol. s r.o., Priemyselná 1/A, Bratislava (ďalej len „Agip Slovensko“) odoberal PHM {...}.  Spoločnosť ESSO Slovensko, spol. s r.o., Drieňová 3, Bratislava (ďalej len „ESSO Slovensko“) odoberala PHM od {...}.  

63.	REAL – H.M., s.r.o., M.R.Štefánika 3/17, Komárno (ďalej len „Real HM“) odoberal {...}.  
64.	Medzi predajcov neuviedol Slovnaft napr. spoločnosť Jurki Hayton, s.r.o., Prístavná 2, Bratislava (ďalej len „Jurki Hayton“), ktorá podobne ako Agip Slovensko, ConocoPhillips Slovakia a ESSO Slovensko predávala PHM cez svoje siete čerpacích staníc, teda bola tiež významným predajcom. Táto však {...}.  

65.	Ako vyplýva z bodov 58 - 64, v podmienkach SR teda nebola jednoznačne vyprofilovaná štruktúra dodávok PHM v zmysle: rafinéria (resp. zdroj dodávok)  – predajca, predajca – konečný spotrebiteľ. Z údajov jednotlivých predajcov o ich dodávkach PHM je zrejmé, že predajcovia v podmienkach SR zdroje PHM získavali jednak priamo z rafinérií, ale aj od iných predajcov v SR, pričom tieto objemy neboli zanedbateľné. Zároveň títo predajcovia dodávali PHM nielen konečným spotrebiteľom alebo do svojich sietí čerpacích staníc, ale aj iným predajcom. 

66.	Definícia relevantného trhu podľa požiadaviek Slovnaftu tiež predpokladá, že na trhu predaja PHM konečným spotrebiteľom by ako konkurenti Slovnaftu vystupovali aj ostatní predajcovia - spoločnosti OMV Slovensko, Shell Slovakia, Oktan, Spectrum, Real HM atď. so všetkými svojimi dodávkami PHM na trh, teda vrátane aj tých PHM, ktoré získali od Slovnaftu. Je pravdou, že viacerí predajcovia (aj keď nie všetci) dodávali PHM aj priamo konečným spotrebiteľom a že títo sa na nich mohli obrátiť ako na alternatívneho dodávateľa PHM. Avšak podstatou definície relevantného trhu je, ako bolo uvedené v bode 41, identifikovať konkurentov daného podnikateľa, ktorí sú schopní ovplyvňovať jeho správanie, vykonávať na neho súťažný tlak. Predajcovia však značnú časť PHM odoberali priamo od Slovnaftu. Vzhľadom na cenovú politiku Slovnaftu, kedy základná cenníkova cena PHM bola rovnaká pre všetkých odberateľov bez ohľadu na to, či išlo o predajcu alebo konečného spotrebiteľa a konečná cena PHM pre odberateľov sa líšila len o výšku poskytovanej zľavy, nebol pre predajcov vytvorený priestor na to, aby pri predaji PHM, ktoré získali od Slovnaftu, mali inú cenotvorbu ako Slovnaft. Ak Slovnaft zvýšil cenu pre svojich odberateľov, automaticky sa táto cena rovnakou mierou zvýšila nielen pre konečných spotrebiteľov ale aj pre predajcov. Nedá sa preto povedať, že by títo predajcovia za daných podmienok vykonávali efektívny súťažný tlak na Slovnaft s dodávkami PHM, ktoré od Slovnaftu odoberali.  

67.	Tiež v prípade spoločnosti {...}, ako {...} konkurenta spoločnosti Slovnaft, sa dá dôvodne domnievať, že táto  nevykonáva súťažný tlak na Slovnaft s PHM získanými od Slovnaftu. Zo systému, ktorým skupinám odberateľov dodáva PHM a za akých podmienok v závislosti od toho, či sa jedná o PHM od Slovnaftu alebo nie, vyplynulo nasledovné: {...}.  

68.	Bez ohľadu na uvedené je potrebné uviesť, že rozdiely, ktoré Slovnaft uvádzal ako rozdiely medzi skupinami odberateľov, nezodpovedali skutočnosti na trhu a nie je možné sa so všetkými argumentmi Slovnaftu uvedenými v bode 56 stotožniť. 
69.	Napr. ako jeden z rozdielov medzi predajcami a konečnými užívateľmi Slovnaft uviedol, že predajcovia majú v prevažnej miere prenajaté skladovacie kapacity. Tieto však mali k dispozícii z uvedených predajcov len spoločnosti {...}. Ostatní predajcovia – {...} skladovacie kapacity prenajaté nemali.   

70.	Takisto, ako vyplýva z bodov 58 - 64 nie všetci predajcovia dovážali PHM aj zo zahraničia a neuzatvárali zmluvy na nadnárodnej úrovni (PHM napr. priamo neimportovali spoločnosti {...}). 

71.	Rovnako nie všetci predajcovia mali vybudovanú sieť konečných spotrebiteľov, ako tvrdil Slovnaft. Predajcovia {...} dodávali PHM len na svoje čerpacie stanice a nemali žiadnych konečných spotrebiteľov. Takisto spoločnosť {...}. 

72.	Tiež odber v železničných cisternách nemožno považovať za faktor typický pre predajcov, ako tvrdil Slovnaft. Ako vyplýva z údajov poskytnutých spoločnosťou Slovnaft, napr. v roku 2006 možnosť odoberať PHM v železničných cisternách malo 9 odberateľov, z toho 5 boli koneční odberatelia [...] a 4 obchodníci [...].  

73.	Slovnaft ďalej tvrdil, že v rabatových pásmach nad 10 mil. litrov sa pohybujú len predajcovia. Ako vyplýva z tabuľky 2, kde sú uvedený najväčší odberatelia nafty za rok 2005, z viac ako 400 odberateľov nafty mal Slovnaft 12 odberateľov s odberom nad 10 mil. litrov, z čoho 10 bolo predajcov a dvaja nie. Ako je zrejmé z tabuľky, predajcovia odoberali aj menšie množstvá PHM ako 10 mil. litrov. 

Tabuľka 2 -  Najväčší odberatelia Slovnaftu (nafta, rok 2005) 

Rok 2005	Kategória 	Množstvo v tis. l	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
	Zdroj: Slovnaft 

74.	Úrad nepopiera, že určité rozdiely medzi skupinami odberateľov - predajcovia a koneční spotrebitelia sú. Avšak tieto nie sú relevantné pre zadefinovanie relevantných trhov na dvoch úrovniach veľkoobchodu. Ako úrad preukázal, v podmienkach SR nie je taká situácia, že by tieto dve úrovne boli jednoznačne vyprofilované. 

75.	Úrad tiež zisťoval, či uvedené závery definovania relevantných trhov sú konzistentné s rozhodovacou praxou Európskej komisie. Komisia sa vo svojich viacerých rozhodnutiach (aj keď sa jednalo o rozhodnutia v oblasti koncentrácií a nie zneužívania dominantného postavenia) zaoberala definíciou relevantných trhov v oblasti predaja PHM. Z rozhodnutí je zrejmé, že definície relevantných trhov sú v jednotlivých rozhodnutiach rozdielne a závisia od konkrétnych podmienok v danej krajine, ktorá je predmetom posudzovania. 

76.	V rozhodnutiach týkajúcich sa hlavne trhov západnej Európy, Európska komisia veľkoobchodný predaj PHM členila po vertikále na dve úrovne, prvou je tzv. primárna distribúcia, v rámci ktorej sa z rafinérií uskutočňuje predaj vo veľkom, pričom predaje sú označované ako ex-refinery sales a druhou úrovňou je tzv. sekundárna distribúcia, v rámci ktorej sa predaj uskutočňuje v menšom rozsahu konečným spotrebiteľom a predaje sú označované ako non-retail sales. 

77.	Ex-refinery sales sú definované ako predaje PHM vo veľkých objemoch veľkým rafinérskym spoločnostiam, obchodníkom a veľkým konečným spotrebiteľom na spotovej báze (t.j. jedná sa o jednorazové predaje, nie predaje na základe dlhodobejšej, napr. ročnej zmluvy), kde cena nadväzuje na kótované ceny. Nakúpené PHM vo veľkých množstvách sú potom prepravované aj na väčšie vzdialenosti (produktovodom, vodnou alebo železničnou dopravou) do skladových terminálov. Non-retail sales sú v rozhodnutiach definované ako veľkoobchodný predaj menších objemov PHM nezávislým maloobchodníkom (neznačkové čerpacie stanice, hypermarkety), predajcom, konečným priemyselným spotrebiteľom.  

78.	Členenie relevantných trhov na tzv. ex-refinery sales a non-retail sales je typické v rozhodnutiach týkajúcich sa západnej Európy, avšak v rozhodnutiach týkajúcich sa strednej a východnej Európy, bližšie k podmienkam Slovenska, aj Komisia pristupuje k definícii relevantného trhu rozdielne. Úrad dáva do pozornosti hlavne rozhodnutie Normeston/MOL/MET JV, ktoré sa vyslovene týka spoločnosti MOL a hodnotí maďarský aj slovenský trh a zároveň ide o jedno z najaktuálnejších rozhodnutí v tomto sektore vôbec (ide o rozhodnutie z roku 2009). V tomto rozhodnutí Komisia pripúšťa, že obe úrovne veľkoobchodného predaja (ex-refinery sales a non-retail sales) môžu byť pre účely súťažného hodnotenia zlúčené na jeden relevantný trh, ktorý v podmienkach Maďarska môže byť z priestorového hľadiska až národný a dopady koncentrácie aj hodnotí na takomto spoločnom, teda užšie nečlenenom trhu.  

79.	Je však treba uviesť, že ani v jednom z rozhodnutí Európskej komisie  týkajúcom sa predaja a distribúcie PHM nebolo potrebné prijať konečné rozhodnutie o presnej definícii relevantného trhu, teda Komisia sa touto otázkou detailne nezaoberala a vo všetkých rozhodnutiach presná definícia relevantného trhu zostala otvorená.   

	Záver 

80.	Vzhľadom na uvedené, najmä na to, že v podmienkach SR nie je jednoznačne vyprofilovaná štruktúra dodávok PHM v zmysle rafinéria – predajca – konečný spotrebiteľ, úrad tovarový relevantný trh na účely tohto rozhodnutia zadefinoval ako trh predaja benzínov na úrovni veľkoobchodu a trh predaja nafty na úrovni veľkoobchodu, bez ohľadu na to, komu sú dodávky smerované. 

4.2	 Priestorové relevantné trhy

81.	Podľa ustanovenia § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený  územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

82.	Účastník konania trval na tom, že „veľkoobchodné relevantné trhy majú byť definované spádovým územím pokrytia rafinériou Spoločnosti, ktorý bude okrem Slovenska zahŕňať aj susedné krajiny: Českú republiku, Poľsko, Rakúsko, Maďarsko, Rumunsko, Chorvátsko a Srbsko.“   

83.	Na úvod je potrebné uviesť, že pri definovaní priestorovej dimenzie relevantného trhu sa nedá vychádzať (tak ako to požaduje Slovnaft), zo spádového územia Slovnaftu, teda z krajín, do ktorých Slovnaft exportuje PHM. Úrad v prvom rade musí vychádzať z územia SR, kde sleduje dopady praktiky a zisťovať, z ktorých krajín by bolo možné očakávať výrazný súťažný tlak na SR, v tomto prípade formou importov, a len o tieto krajiny prípadne rozšíriť priestorový trh. Kam a v akom rozsahu exportuje Slovnaft PHM (teda na koho resp. kde vykonáva súťažný tlak) je v tomto kontexte úplne irelevantné, podstatné je, kto vykonáva alebo by mohol vykonávať súťažný tlak na Slovnaft v SR resp. odkiaľ možno očakávať súťažný tlak na Slovnaft v SR.   

84.	Pri definovaní priestorových relevantných trhov sa úrad zameral na celkový popis, charakteristiku a štruktúru trhov v SR a okolitých krajinách a na vyhodnotenie existujúcej úrovne výmeny tovarov medzi SR a okolitými krajinami (teda vyhodnotenie existujúcej úrovne exportu a importu). Úrad tiež hodnotil, či je možné očakávať z okolitých krajín výraznejší súťažný tlak formou importov, k čomu bolo potrebné zaoberať sa bariérami vstupu na trh, nakoľko tieto výrazne ovplyvňujú možnosti dovozu PHM a tým aj rozvoj konkurencie na slovenskom trhu. V kontexte všetkých uvedených skutočností vyhodnotil priestorovú dimenziu relevantného trhu. 

4.2.1	Popis trhov v SR a okolitých krajinách a vyhodnotenie existujúcej úrovne exportu a importu 

85.	V SR sa nachádza len jedna rafinéria - Slovnaft. Konkurenciu Slovnaftu tak môžu predstavovať len zahraničné rafinérie resp. tie subjekty, ktoré PHM do SR z týchto zahraničných rafinérií importujú. PHM sa do SR importujú hlavne z Rakúska, vo výrazne menšej miere z ČR a Poľska. Z ostatných krajín import nie je až tak významný (viď tabuľka 3). O Maďarsku ako o konkurenčnej možnosti vzhľadom na to, že maďarská a slovenská rafinéria majú spoločného vlastníka, úrad neuvažuje.

Tabuľka 3 – Štruktúra importu PHM (rok 2005)

Krajina 	Množstvo 
v t	% krajiny
 na importe 	% krajiny na spotrebe 	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...] 	[...]	[...] 	[...] 	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...] 	[...]	[...] 	[...] 	
[...]	[...]	[...]	[...]	
Spolu 	[...]	100%	[...]	
	Zdroj: Slovnaft (interný zdroj spoločnosti)

86.	Čo sa týka Rakúska, ČR a Poľska, tak v týchto krajinách má najväčší trhový podiel vždy domáca rafinéria a s výrazným odstupom konkurenti. Toto vyplýva napr. aj z údajov o trhových podieloch spoločností Slovnaft a MOL (tabuľka 4), ktoré predložil Slovnaft. Ohliadnuc od toho, že Slovnaft a MOL pôsobia v rôznych krajinách rozdielne, z tabuľky je zrejmé, že Slovnaft a MOL sú rozhodujúcimi hráčmi len vo svojej domácej krajine, kde ich trhový podiel presahuje 70% resp. až 80%, v okolitých krajinách je však ich trhový podiel oveľa nižší, teda rozhodujúcim hráčom je tam iná, domáca rafinéria. 

Tabuľka 4 – trhové podiely Slovnaftu a MOL-u v SR a krajinách, kde pôsobia (rok 2004)

Krajina	Benzín	Nafta	
	Slovnaft	MOL	spolu	Slovnaft	MOL	Spolu	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...] 	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	
[...]	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	[...]%	

Zdroj: Slovnaft

87.	Medzi krajinami je rozdielna celková bilancia výroby/spotreby a exportu/importu, ako aj rôzna intenzita obchodných tokov a rôzne smerovanie týchto obchodných tokov. 

88.	Ako vyplýva z tabuľky 5, medzi SR a okolitými krajinami sú výrazné rozdiely čo sa týka výroby PHM v pomere k spotrebe, ako aj výrazné rozdiely v úrovni exportu a importu.    

Tabuľka  5 – Výroba, spotreba, export, import v roku 2005 (Poľsko 2006)

Benzín (tis. t)	SR 	ČR	Rakúsko	Poľsko	
Výroba	1 565	1 467	1 798	4 319	
Spotreba	656	2 060	2 073	4 543	
Export	1 154	162	767	641	
Import	244	802	1 090	649	
% výroba/spotreba	239%	71%	87%	95%	
% export/výroba	74%	11%	43%	15%	
% import/spotreba	37%	39%	53%	14%	
Nafta (tis. t)	SR 	ČR	Rakúsko	Poľsko	
Výroba	2 441	2 927	2 931	6 610	
Spotreba	1 114	3 704	6 264	8 628	
Export	1 742	507	889	299	
Import	395	1 306	4 129	2 934	
% výroba/spotreba	219%	79%	47%	77%	
% export/výroba	71%	17%	30%	5%	
% import/spotreba	35%	35%	66%	34%	
Zdroj: Sappo, Výročná správa 2005, http://www.cappo.cz/ (Česká asociace petrolejářského průmyslu a obchodu) - výročná správa 2005, dodávky paliv v roce 2007, http://portal.wko.at/wk/startseite_dst.wk?AngID=1&DstID=308 (Fachverband der Mineralölindustrie Österreichs) – Jahresbericht 2005,  http://www.popihn.pl/ (Polska Organizacja Przemysłu i Handlu Naftowego) – Raport roczny "Przemysł i Handel Naftowy 2007"

89.	Napr. v SR sa celkovo vyrába viac ako 200% domácej spotreby PHM. SR je tak na rozdiel od okolitých krajín čistým exportérom PHM. PHM exportuje najmä do ČR, ale aj Rakúska, Poľska, Maďarska. Do SR sa importuje najmä z Rakúska, ČR a Poľska.  

90.	V ČR výroba PHM nepokrýva celú spotrebu, ale len približne 70-80%. ČR nie je výrazným exportérom, len 11% vyrobeného benzínu a 17% vyrobenej nafty sa exportuje hlavne do Nemecka, Rakúska, SR a importuje sa tiež hlavne z týchto krajín.

91.	Čo sa týka Rakúska, tu výroba benzínu, ale hlavne nafty nepokrýva domácu spotrebu. V nafte je Rakúsko vysoko závislé na dovozoch. PHM importuje najmä z Nemecka, ale aj Talianska a Slovenska, exportuje najmä do Maďarska, ČR a SR.   

92.	Poľsko je relatívne vyrovnané v benzíne, ale výroba nafty nepokrýva domácu spotrebu. Do Poľska sa importuje hlavne z Nemecka, potom aj zo SR a nafta aj z Bieloruska, export nafty je veľmi malý, smeruje najmä do SR a ČR a export benzínov do Veľkej Británie a Švédska. 

93.	Z uvedeného je zrejmá rozdielna situácia v SR a okolitých krajinách týkajúca sa domácej sebestačnosti vo výrobe PHM ako aj intenzity exportu a importu. Takisto okrem rôznej intenzity exportu a importu je rôzne aj smerovanie týchto obchodných tokov. Ako vyplýva z bodov 89 – 92, export a import sa nerealizuje rovnomerne v oblasti označenej Slovnaftom ako priestorový relevantný trh, ale intenzívnejšie obchodné toky sa realizujú viac menej len medzi susediacimi krajinami.   

94.	Slovnaft tvrdil, že homogénnosť trhov vyplýva aj z cenotvorby, ktorá je rovnaká v SR a okolitých trhoch. „ ... pre určenie ceny sa uplatňujú a aplikujú rovnaké princípy, pričom tieto princípy uplatňujú všetky na predmetných národných trhoch pôsobiace spoločnosti, t.j. cenotvorba všetkých spoločností je závislá a vychádza od určenia cien pohonných hmôt na medzinárodnej komoditnej burze... Cena na domácom – slovenskom trhu sa prispôsobuje a je nevyhnutne závislá na určení ceny a jej výkyvov na zahraničnom trhu a preto nie je možné odčleniť Slovensko ako samostatné homogénne prostredie, nezávislé od okolitých trhov. Tým, že Slovensko je plne integrované na jednotnom európskom trhu bez vnútorných bariér, cla a v rámci štátov Schengenskej dohody je aj bezproblémová logistika, musí (tak ako ostatní členovia EÚ) rešpektovať ceny pohonných hmôt určené na medzinárodných burzách.“ 
95.	Uvedenú námietku Slovnaftu úrad neakceptuje. V prvom rade nemožno tvrdiť, že čo sa týka trhu s PHM, na tomto trhu neexistujú bariéry sťažujúce import PHM do SR. Aj keď neexistujú legislatívne, colné bariéry brániace importu, existujú rôzne logistické a iné bariéry, ktoré izolujú trh SR od okolitých krajín. Tieto bariéry sú bližšie rozobraté v nasledujúcej kapitole 4.2.2 – Bariéry vstupu na trh.  

96.	Takisto nemožno akceptovať tvrdenie Slovnaftu, že jeho ceny sú určované vyslovene len medzinárodnými burzovými cenami, ktoré Slovnaft používal nielen na odôvodnenie širších relevantných trhov (homogénne prostredie z hľadiska cenového) ako aj na odôvodnenie toho, že nemá dominantné postavenie (nemôže sa správať cenovo nezávisle). Úrad nepopiera, že Slovnaft pri tvorbe svojich cien zhruba nasleduje trend daný kótovanými cenami, toto je viditeľné aj zo schém 9 a 10, ktoré zobrazujú vývoj veľkoobchodných cien benzínu (nafty) Slovnaftu ako aj vývoj kótovaných cien. Avšak úrad preukázal, že ceny Slovnaftu a kótované ceny nie sú až tak úzko späté, ako to tvrdil Slovnaft a pri stanovovaní svojej cenovej politiky sa Slovnaft správa v dostatočnej miere nezávisle od kótovaných cien. Túto závislosť resp. nezávislosť cien Slovnaftu od kótovaných cien úrad preukázal testovaním stacionarity.

Testovanie stacionarity 

97.	Jednou z techník používaných na zistenie toho, či sa dve rôzne ceny pohybujú spoločne resp. či ich vývoj má rovnaký charakter, je aj analýza stacionarity. Túto techniku štandardne používa napr. Európska komisia pri definovaní relevantných trhov na zistenie, či sa ceny dvoch rôznych tovarov alebo ceny rovnakého tovaru na dvoch priestorových trhoch pohybujú v čase dostatočne „rovnako“ teda že sa navzájom dostatočne silno ovplyvňujú na to, aby patrili na jeden trh. V podobnom kontexte je možné použiť túto techniku aj v tomto prípade na zistenie, či sa veľkoobchodné ceny Slovnaftu pohybujú spoločne s kótovanými cenami, resp. či kótovaná cena ovplyvňuje ceny Slovnaftu, Slovnaft je pod jej „konkurenčným tlakom“ a nemôže sa správať od nej nezávisle tak, ako to tvrdil.  

98.	Pri testovaní stacionarity sa zisťuje, či relatívna cena (t.j. podiel dvoch cien) je stacionárny časový rad, teda či sa v dlhodobom horizonte relatívna cena pohybuje okolo svojho priemeru a odchýlky od neho sú len náhodné, majú krátku trvácnosť a časový rad sa rýchlo vracia do rovnováhy. Ak je relatívna cena stacionárna, indikuje to, že individuálne ceny sa pohybujú v čase rovnako a rozdiely medzi nimi sú len náhodného a krátkodobého charakteru. Naopak, ak je relatívna cena nestacionárna alebo stacionárna s trendom, indikuje to, že individuálne ceny sa nepohybujú v čase rovnako, teda že nie sú až tak úzko späté. 

99.	V tomto prípade princípom testu stacionarity je, že ak by ceny Slovnaftu mali byť určované kótovanými cenami, tak akékoľvek odklonenie sa veľkoobchodných cien Slovnaftu od kótovaných cien by malo byť len dočasné, cenové odchýlky by mali mať krátku trvácnosť a rad by sa mal rýchlo vrátiť do rovnováhy, teda relatívna cena by mala byť stacionárny časový rad. Nestacionárna relatívna cena resp. stacionárna s trendom by naopak znamenala, že veľkoobchodná cena a kótovaná cena nie sú tak úzko späté, teda nepohybujú sa v čase spoločne a nie je možné tvrdiť, že veľkoobchodné ceny Slovnaftu sú určované kótovanými cenami. 

100.	Z grafického znázornenia (schéma 5) je vidieť, že pri benzíne nestacionarita nie je jednoznačná. Dá sa pozorovať mierne klesajúci trend do začiatku roku 2006, čo by mohlo naznačovať stacionaritu s trendom. Z dôvodu, že domnienky získané z pohľadu na grafické znázornenie nie je možné považovať za relevantný dôkaz, úrad pristúpil k exaktným testovaniam vyššie uvedených skutočností a výsledky týchto testov uvádza v tabuľke 6.

Schéma 5 – Vývoj relatívnych cien pre benzín (2004 – 2006) [OT – číselná škála grafu]

101.	V prípade nafty (schéma 6) je vysoká pravdepodobnosť stacionarity časového radu s trendom. Aj v tomto prípade úrad vykonal testy na potvrdenie alebo vyvrátenie domnienok získaných zo schémy a tieto výsledky sú uvedené v tabuľke 6. 

Schéma 6 – Vývoj relatívnych cien pre naftu (2004 – 2006) [OT – číselná škála grafu]

102.	Z grafu, ktorý znázorňuje vývoj relatívnej ceny pre naftu (schéma 6) je zrejmé, že nie je stabilný vzťah medzi týmito dvomi cenami. Najskôr v priebehu roka 2004 relatívna cena klesala a v roku 2006 mala zase stúpajúci charakter. Takýto vývoj relatívnej ceny nie je konzistentný s predpokladom stacionarity, kedy výkyvy v cenách by mali byť krátkodobé a rýchlo sa vracať do svojho dlhodobého priemeru. Prítomnosť určitých zlomov v časovom rade však indikuje, že takýto časový rad nemusí byť vhodné testovať na stacionaritu počas celého obdobia, keďže test nemusí mať dostatočnú silu na rozlíšenie medzi stacionárnym časovým radom a časovým radom so štrukturálnymi zmenami (zlomami), ktorý je po čiastkach stacionárny s trendom. Úrad z tohto dôvodu testoval stacionaritu v kratších časových obdobiach. 

103.	Na testovanie stacionarity bol použitý rozšírený Dickey-Fuller test. S použitím tohto testu úrad zisťoval, či jednotlivé časové rady sú stacionárne, stacionárne s trendom alebo nestacionárne. Stacionárny časový rad indikuje, že kótované ceny a veľkoobchodné ceny Slovnaftu sa vyvíjajú rovnako, nestacionárny časový rad alebo stacionárny časový rad s trendom indikujú, že kótované ceny a veľkoobchodné ceny Slovnaftu sa vyvíjajú rozdielne.  

104.	Tabuľka 6 obsahuje p-hodnoty Dickey-Fuller testu a z nej vyplývajúcu vlastnosť pre daný časový rad. V prípade benzínu sa stacionarita potvrdila v dlhších obdobiach a v roku 2005. V rokoch 2004 a 2006 sa stacionarita nepotvrdila. Táto situácia naznačuje, že odchýlky od dlhodobého priemeru sa počas jedného roka nevrátia do rovnováhy ale počas dlhších testovaných období áno. Avšak pre náš prípad dlhodobejšia odchýlka od rovnováhy nie je konzistentná s predpokladom, že veľkoobchodné ceny Slovnaftu sú úzko späté s kótovanými cenami. Vzhľadom na uvedené ako aj na skutočnosti popísané v bode 102, úrad pri vyhodnotení stacionarity prihliadal skôr na kratšie, ročné časové obdobia, kde v dvoch z troch testovaných období stacionarita nebola potvrdená, t.j. časový rad bol nestacionárny.

Tabuľka 6 – Výsledky Dickey-Fuller testu 

	2004	2005	2006	2004-2005	2005-2006	2004-2006	
benzín	0,1969	***0,0037	0,3221	***0,0041	***0,0007	***0,0011	
	nestacionárny	Stacionárny	nestacionárny	stacionárny	stacionárny	stacionárny	
nafta	***0,0067	0,1358	0,7423	*0,0660	0,1016	**0,0301	
	trend stacionárny	Nestacionárny	nestacionárny	trend stacionárny	nestacionárny	stacionárny	
*** zamietnutie nulovej hypotézy (stacionarita) pri hladine významnosti 1%, 
**   zamietnutie nulovej hypotézy (stacionarita) pri hladine významnosti 5%
*     zamietnutie nulovej hypotézy (stacionarita) pri hladine významnosti 10%

105.	V prípade nafty je relatívna cena stacionárna iba v jednom prípade, pri najdlhšom časovom období. V ostatných testovaných obdobiach sa však nepreukázala významná prítomnosť stacionarity. Vyplýva z toho, že pomer cien neosciluje okolo konštanty v kratších časových úsekoch, ale má dlhodobé výkyvy z rovnováhy, čo indikuje, že veľkoobchodné ceny Slovnaftu pre naftu a kótované ceny neboli v sledovaných obdobiach až tak úzko späté.

106.	Z uvedeného je zrejmé, že nie je možné akceptovať tvrdenie Slovnaftu, že jeho veľkoobchodné ceny sú striktne určované kótovanými cenami (čo však nevylučuje, že Slovnaft kótované ceny vo svojich cenách nejakou mierou zohľadňoval). Analýza stacionarity však ukázala, že Slovnaft sa správa v dostatočnej miere nezávisle od kótovaných cien, nie je pod jej „konkurenčným“ tlakom.   

4.2.2	Bariéry vstupu na trh 

107.	Keďže v SR sa nachádza len jedna rafinéria, konkurenciu Slovnaftu tak predstavujú alebo môžu predstavovať len importy. Slovnaft tvrdil, že „Hospodárnosť dodávok z dovozových zdrojov závisí predovšetkým od logistických nákladov z pôvodného miesta produktu až po destináciu na Slovensku. Praktické skúsenosti dokazujú, že účinnou logistikou je možné konkurovať na zahraničných trhoch v rádiuse až do 500 km. ...  Ak je spoločnosť schopná exportovať palivá do stredného Nemecka alebo Poľska, rovnako aj rafinérie v týchto krajinách a tiež z Rakúska, Českej republiky a z iných krajín juhovýchodnej Európy sú schopné exportovať na Slovensko. ... Podobne ako všade vo svete aj rafinérie v Strednej a Východnej Európe sa snažia predať vysoký podiel svojich výrobkov v okruhu približne 200-300 km od rafinérie, v ktorom je možné hospodárnym spôsobom zásobovať veľkoobchodných zákazníkov (s relatívne nízkymi logistickými nákladmi a v krátkom čase).“ 

108.	Ako už bolo uvedené v bode 83, pre posúdenie priestorového relevantného trhu nie je relevantné, kam až exportuje Slovnaft, ale je potrebné zistiť, z ktorých krajín by sa mohli PHM do SR reálne importovať tak, aby tieto importy predstavovali konkurenčný tlak na pôsobenie Slovnaftu v SR. Zároveň to, že Slovnaft importuje PHM do niektorej krajiny automaticky neznamená, že export je možný aj opačným smerom – toto závisí na rôznych skutočnostiach ako je konkrétna situácia v dopyte v daných krajinách, cenová úroveň, možnosti prepravy PHM, možnosti skladovania atď.    

109.	Schéma 7 znázorňuje kľúčové rafinérie v regióne strednej a východnej Európy. Najbližšie k bratislavskej rafinérii je rafinéria OMV (Schwechat) vzdialená od Bratislavy približne 60 km. Spoločnosť OMV kontroluje aj dve rafinérie v Nemecku, blízko hraníc s Rakúskom – Burghausen (400 km od Bratislavy) a Vohburg (550 km od Bratislavy) a dve rafinérie Rumunsku – Pitesti a Ploiesti. (Skupina OMV je označená na mape sivou farbou.) Druhá najbližšia rafinéria je v rafinéria MOL-u v Százhalombatta v Maďarsku, vzdialená od Bratislavy 220 km. MOL kontroluje aj rafinérie v Sisaku a Rijeke v Chorvátsku (skupina MOL je na mape označená čiernou farbou). České rafinérie v mestách Kralupy a Litvínov sa od Bratislavy nachádzajú 370 km resp. 450 km, a sú kontrolované spoločnosťou PKN Orlen, ktorej tiež patrí rafinéria Plock v Poľsku vzdialená od Bratislavy 700 km a 500 km od severnej časti SR (skupina PKN Orlen je označená na mape žltou farbou).  

110.	Z uvedeného je zrejmé, že v okruhu približne 500 km od Slovenska sa nachádza len veľmi málo konkurenčných rafinérií (v podstate ide o konkurenčné rafinérie OMV a Českej rafinérskej). V rádiuse 200 - 300 km sa dokonca nachádza len rafinéria OMV vo Schwechate. (Rafinéria v Maďarsku vzhľadom na to, že je kontrolovaná MOL-om sa nedá považovať za konkurenciu). 

111.	Okrem rafinérií v ČR a Rakúsku sú najbližšie k SR rafinérie v Chorvátsku (Sisak približne 530 km od Bratislavy a Rijeka približne 560 km od Bratislavy), juhovýchodnom Nemecku (Burghausen 400 km, Vohburg 550 km) a Ukrajine (700 km od Bratislavy, bližšie k východnej časti Slovenska). Rafinérie v Chorvátsku však kontroluje spoločnosť MOL, čiže od nich nemožno očakávať konkurenčné dovozy na trh SR, rafinérie Burghausen a Vohburg sú pod kontrolou OMV. Z Ukrajiny, ktorá je blízko východnému Slovensku, sa importy do SR vôbec nerealizovali. 

	Schéma 7 – Kľúčové rafinérie v regióne Strednej a Východnej Európy 

Zdroj: mapa www.sappo.sk, farebné odlíšenie jednotlivých skupín rafinérií úrad 

112.	Vzhľadom na rozloženie rafinérií a ich vzdialenosť od SR, najsilnejší konkurenčný tlak možno očakávať z Rakúska, v menšej miere z ČR a z ostatných krajín len sporadicky – rafinérie v ostatných krajinách okrem ČR a Rakúska sú príliš vzdialené od SR na to, aby sa dalo s importmi z týchto krajín efektívne konkurovať Slovnaftu v SR. Tieto očakávania korešpondujú s realitou – najväčšie importy sa do SR realizujú z Rakúska prostredníctvom dcérskej spoločnosti OMV - OMV Slovakia, menšie importy sa realizujú z ČR a z Poľska (viď tabuľka 8). 

113.	Z uvedeného je možné urobiť záver, že veľká vzdialenosť okolitých rafinérií (okrem OMV) od Slovnaftu predstavuje určitú bariéru vstupu na trh, ktorá chráni Slovnaft v SR pred výraznými importmi PHM a teda pred konkurenciou. 

114.	Pri posudzovaní importu ako konkurencieschopnej alternatívy Slovnaftu však treba zohľadniť aj možnosti prepravy PHM (ktoré dopravné kanály sú k dispozícii a ako sú nákladné) ako aj možnosti skladovania PHM v SR, nakoľko PHM nie je postačujúce len doviezť ale je potrebné ich aj niekde uskladniť pred následným predajom spotrebiteľom. Ak sú k dispozícii lacnejšie možnosti prepravy PHM ako aj možnosti jej uskladnenia, dá sa uvažovať o väčšej vzdialenosti, v rámci ktorej možno PHM efektívne dodávať a naopak, absencia možností lacnej a dostupnej prepravy a uskladnenia PHM sťažuje efektívne dodávky PHM a predstavuje bariéru vstupu na trh. 

115.	Existujú štyri spôsoby dopravy PHM – produktovod, vodná doprava, železničná doprava a cestná doprava. Najlacnejším dopravným kanálom je doprava produktovodom, potom z hľadiska nákladovosti nasleduje lodná doprava, ďalej železničná doprava a najnákladnejšia je cestná doprava. 

116.	Čo sa týka produktovodov, tak tie sú v SR a okolitých krajinách budované tak, že neprepájajú jednotlivé krajiny, ale sú budované len v rámci krajín, kde spájajú rafinériu s určitým bodom spotreby – skladom (viď schéma 8). V SR, Maďarsku, Rakúsku a Poľsku sú produktovody vo vlastníctve domácej rafinérie a nemôžu ich využívať tretie strany, výnimkou je ČR, kde sieť produktovodov a skladovacích terminálov je vlastnená nezávislou spoločnosťou ČEPRO. Jediné cezhraničné spojenie prostredníctvom produktovodov je medzi ČR a SR. Ide o spojenie medzi rafinériou Slovnaftu a sieťou ČEPRA, avšak jedná sa o jednosmerné spojenie smerom zo SR do ČR a je využívané na export Slovnaftu do ČR. Týmto produktovodom sa nerealizuje import PHM z ČR do SR. 

Schéma 8 – Kľúčové skladovacie kapacity a produktovody 

Zdroj: www.sappo.sk (Výročná správa)

117.	Druhý najlacnejší spôsob dopravy je vodná doprava. Podmienkou využitia tejto dopravy je to, že rafinéria a skladovací terminál musia byť situované na rieke. V SR je jediný takýto terminál, nachádza sa na rieke Dunaj v Komárne a používa ho spoločnosť OMV Slovensko.    

118.	Železničná doprava je v podmienkach SR dostupnou formou dopravy PHM a  na import PHM sa využíva. Ak sa však PHM importujú železničnou dopravou je nevyhnutné, aby mal dovozca k dispozícii skladovacie kapacity, nakoľko PHM dovezené vlakom vo veľkých objemoch je nutné niekde uskladniť a potom ich následne v menších objemoch predávať ďalej. 

119.	Cestná doprava (doprava PHM autocisternami) je príliš nákladná a nemožno ňou importovať väčšie objemy PHM na dlhšie vzdialenosti. Doprava autocisternami je efektívna len v určitom, obmedzenom rádiuse. Napr. keď sa PHM dovážali z Rakúska alebo ČR autocisternami z terminálov situovaných pri hraniciach SR, tak sa nedovážali do celej SR, ale maximálne po {...}. Napr. spoločnosť ConocoPhillips Slovakia dovážala PHM {...}. Rovnako spoločnosť OMV Slovensko dodávala PHM {...}.  
120.	Ako už bolo uvedené v bode 118, dôležitou podmienkou na to, aby importy PHM vo väčších objemoch predstavovali konkurenciu Slovnaftu, je potreba mať k dispozícii distribučné terminály, pretože PHM je potrebné nielen doviezť ale aj niekde uskladniť pred ich rozpredajom v menšom. Ako je uvedené v predchádzajúcom bode, je možný aj priamy dovoz PHM autocisternami zo zahraničia napr. z terminálov situovaných blízko slovenských hraníc, ale tento dovoz je do určitej miery obmedzený tým, že prevážať PHM autocisternami je efektívne len na kratšie vzdialenosti. Nemožno predpokladať, že autocisternami sa budú importovať PHM z iných ako okolitých krajín, a aj to nie na celé územie SR ale do oblastí situovaných najbližšie k zahraničných terminálom. Takisto sa nedá očakávať, že autocisternami sa budú importovať veľké objemy PHM (napr. samotné OMV Slovensko napriek blízkosti rafinérie v Schwechate si prenajíma skladovacie kapacity aj v SR a import do nich realizuje {...} dopravou). 

121.	Z uvedených dôvodov úrad skúmal situáciu v SR v oblasti skladovacích kapacít.  Najväčšie skladovacie kapacity v SR vlastní Slovnaft, ktorý však tvrdil, že okrem jeho vlastných terminálov v SR existuje dostatok skladovacích kapacít a ich zoznam aj predložil.  

Tabuľka 7 – Skladovacie kapacity v SR (v tis. m3)

Vlastník 	Využíva	Kapacita	Upravené	
Slovnaft 	- Bratislava
		- Kľačany
		- Kapušany 	Slovnaft
Slovnaft
Slovnaft	[...]
[...]
[...]	[...]
[...]
[...]	
[...]	[...]	[...]	3,3 	
[...]	[...]	[...]	0,1	
[...]	[...]	[...]	0  	
[...]	[...]	[...] 	0 	
[...] 	[...] 	[...]	{...}	
[...]	[...]	[...]	{...}	
[...]	[...]	[...]	0  	
[...]	[...]	[...] 	{...}  	
[...] 	[...] 	[...]	{...}	
[...]	[...]	[...]	0 	
[...]	[...]	[...]	3,2 	
[...]	[...]	[...]	8,5	
Zdroj: Slovnaft (prvé tri stĺpce) a údaje od vlastníkov terminálov (posledný stĺpec)

122.	Spolu teda podľa Slovnaftu je v SR celková skladovacia kapacita 74 tis. m3.  Úrad všetky spoločnosti, ktoré Slovnaft označil za vlastníkov alebo užívateľov terminálov oslovil a zistil, že Slovnaft skladovaciu kapacitu v SR značne nadhodnotil. Konkrétne výrazne nadhodnotil kapacity Dunaj Petrol Komárno (kapacity boli Slovnaftom nadhodnotené, viac ako o {...}%) a kapacity Spectrum Piešťany (kapacity boli Slovnaftom nadhodnotené {...}násobne). 

123.	Ďalej úrad zistil, že spoločnosť DRON síce vlastní väčšie skladovacie kapacity, ale takmer všetky sú prázdne, 99% kapacít sa nevyužíva - k tomuto skladu totiž nie je prístup po železnici, a ak k skladu nie je prístup po železnici, nie je pre obchodníkov s PHM využiteľný (nie je dôvod naplniť sklad autocisternami a potom znova PHM autocisternami rozvážať, ekonomickejšie je už zrealizovať dovoz autocisternou priamo k zákazníkovi). Z tohto dôvodu nemožno takéto kapacity považovať za voľné kapacity k dispozícii pre konkurenciu. Rovnako aj k skladom Synecta Dubová je prístup len po ceste, navyše tieto sklady mali byť podľa vyjadrenia vlastníka v roku 2005 zavreté a zakonzervované. 

124.	Emerald Nové Zámky rovnako ako aj Omega Trade uviedli, že nevlastnia skladovacie kapacity, ktoré by mohli byť použité na skladovanie PHM a takisto nikto z hráčov na trhu neuviedol, že by využíval skladovacie kapacity v Nových Zámkoch alebo v Trenčíne. Skladovacie kapacity v Trenčíne už neuvádzal ani účastník konania, keď neskôr v rámci správneho konania opätovne predložil zoznam skladovacích kapacít. 

125.	Podľa zistení úradu teda celková skladovacia kapacita je výrazne nižšia, ako deklaroval Slovnaft, pričom Slovnaft má k dispozícii významnú časť týchto kapacít, konkrétne [...]%. Výraznejšie, ale v porovnaní so Slovnaftom niekoľkonásobne menšie kapacity má k dispozícii len Progress Trading. Malé skladovacie kapacity majú k dispozícii aj niektorí obchodníci ako napr. Oktan.  

126.	Z vyššie uvedených popisov trhov v okolitých krajinách, systémoch distribúcie a skladovania PHM možno urobiť nasledujúce závery: z rozmiestnenia jednotlivých rafinérií v regióne strednej a východnej Európy je zrejmé, že vo výraznom okruhu sa v okolí Slovnaftu vyskytuje len niekoľko málo rafinérií, ktoré môžu predstavovať konkurenciu Slovnaftu, reálne sa dá očakávať, že PHM do SR možno importovať len z Maďarska, Rakúska, ČR, a prípadne Poľska. Rafinérie v ostatných krajinách (Rumunsko, Chorvátsko, Srbsko, Nemecko) sú od SR príliš vzdialené a vzhľadom na túto vzdialenosť a nemožnosť lacného spôsobu dopravy PHM do SR (produktovod, vodná doprava) nemožno očakávať, že z týchto krajín by sa mohli do SR importovať výraznejšie objemy PHM za konkurencieschopných podmienok.  

127.	Reálne sa PHM do SR importujú len z uvedených okolitých krajín – Rakúsko, ČR a Poľsko.  Avšak všetky tieto krajiny sú vo výrobe PHM nedostatkové, zatiaľ čo SR je vo výrobe PHM výrazne prebytková. Je preto prirodzené, že rafinérie v okolitých krajinách sa budú prednostne sústreďovať na uspokojovanie dopytu v domácej krajine. 

128.	Konkrétne ČR má deficit cca 20 – 30% spotreby PHM, takže české rafinérie sa budú snažiť uspokojiť prioritne domáci dopyt. Celkovo sa z ČR exportuje pomerne málo PHM (11 – 17% vyrobeného množstva). Rafinérie v ČR sú situované v západnej časti krajiny, teda ďaleko od SR a vzhľadom na umiestnenie rafinérií je už pre ne výhodnejší export do Nemecka. Okrem toho, rafinérie v ČR čo sa týka výkonnosti a efektívnosti, výrazne zaostávajú za Slovnaftom (viď napr. schéma 2). Reálne sa z ČR do SR importuje len asi {...}% spotreby SR v nafte aj benzíne, čo sa dá považovať za veľmi okrajový import.

129.	Čo sa týka Poľska, tak tu výroba tiež nestačí pokrývať domáci dopyt hlavne v nafte, kde je deficit viac ako 20% spotreby. Poľsko tiež exportuje pomerne malú časť domácej výroby (15% vyrobených benzínov a len 5% vyrobenej nafty). Z Poľska sa do SR importujú len malé objemy PHM (približne {...}% spotreby SR), čo sa dá podobne ako v prípade ČR považovať za okrajový import. To, že v SR spoločnosť PKN Orlen nemá svoju dcérsku spoločnosť zameranú na obchod (ako má napr. OMV) ale import PHM z Poľska realizujú len nezávislí obchodníci, je určitým dôkazom toho, že PKN Orlen nemá záujem vo výraznej miere pôsobiť na slovenskom trhu.  

130.	Dovozy z Rakúska resp. od OMV predstavujú najvýznamnejšiu konkurenciu Slovnaftu, z Rakúska sa importuje približne {...}% celkovej spotreby nafty v SR a {...}% celkovej spotreby benzínov v SR. Samotné Rakúsko má však na rozdiel od SR deficit hlavne v nafte (až 53% domácej spotreby) ale aj v benzíne (14% domácej spotreby), a realizuje pomerne výrazné importy, ale aj exporty PHM. Rafinéria OMV je situovaná dá sa povedať v tesnej blízkosti Slovnaftu, takže v podmienkach bezproblémovo a konkurenčne prepojeného trhu tak, ako to deklaruje Slovnaft, by mal byť jej trhový podiel v SR porovnateľný so Slovnaftom. Napriek blízkosti však OMV dodáva na trh SR niekoľkonásobne nižšie objemy PHM ako Slovnaft a [...]. Takisto opačne, trhový podiel Slovnaftu v Rakúsku je [...]% v benzíne (MOL [...]%) a [...]% v nafte (MOL [...]%). Táto situácia nevypovedá o homogénnosti území medzi Rakúskom a SR. 

Záver

131.	Záverom možno uviesť nasledovné: zo zistení úradu vyplynulo, že podmienky trhu SR nie sú homogénne s podmienkami trhov v okolitých krajinách. Jednotlivé krajiny majú rozdielnu štruktúru trhu, SR v porovnaní s okolitými krajinami má rozdielnu úroveň spotreby PHM k výrobe, z čoho vyplýva aj rozdielna úroveň exportu/importu medzi týmito krajinami a rozdielne smerovanie tokov PHM pri importe/exporte. Takisto vzdialenosť konkurenčných rafinérií a deficit okolitých krajín v pokrývaní domáceho dopytu v spojení s absenciou lacnej možnosti dovozu PHM a obmedzenými možnosťami uskladnenia PHM v SR predstavujú bariéry izolujúce Slovnaft v SR od efektívneho konkurenčného tlaku spoločností mimo SR. Na základe uvedeného úrad relevantný trh z priestorového hľadiska určil ako trh SR.  

132.	Úrad tiež zisťoval, či uvedené závery definovania priestorových relevantných trhov sú konzistentné s rozhodovacou praxou Európskej komisie. Je pravdou, že v niektorých rozhodnutiach Európska komisia definovala priestorové trhy širšie, účastník konania napr. poukazoval na rozhodnutie M.3291 – Preem Skandinavska Raffinaderi, kde relevantný trh z priestorového hľadiska bol zadefinovaný ako škandinávsky región. Ako už úrad uviedol v časti týkajúcej sa tovarových relevantných trhov, pri definovaní relevantného trhu je potrebné zohľadniť konkrétne podmienky danej krajiny, ktorej sa rozhodnutie týka - závery platné pre západnú Európu alebo škandinávsky región preto nie je automaticky možné aplikovať na trh SR, kde sú rozdielne podmienky. Úrad opätovne poukazuje na rozhodnutie, kde jedna zo zúčastnených strán bola spoločnosť MOL a kde bol hodnotený aj trh Maďarska a SR. V tomto rozhodnutí Komisia vyslovene uviedla, že v prípade Maďarska sa nedá vylúčiť, že z priestorového hľadiska sú trhy národné a na národnej úrovni aj koncentráciu hodnotila. Treba však uviesť, že konečnú definíciu relevantného trhu v tomto prípade nebolo potrebné prijať. 

4.3	 Námietky účastníka konania k definovaniu relevantného trhu

Tovarový relevantný trh 

133.	Vo Vyjadrení k výzve Slovnaft namietal, že sa nevie vyjadriť k odôvodneniu úradu k tovarovej definícii relevantného trhu, nakoľko úrad drvivú väčšinu dôvodov označil ako obchodné tajomstvo oslovených subjektov bez toho, aby účastníkovi konania poskytol aspoň základné obsahové argumenty. Nakoľko nie sú známe odpovede oslovených subjektov, podľa Slovnaftu nie je možné sa vyjadriť k otázke posúdenia a odmietnutia rozdelenia tovarového trhu na dve podúrovne. 

134.	K uvedenej námietke úrad uvádza, že z textu je jednoznačne zrejmé, čo je obsahom informácií, ktoré predstavujú obchodné tajomstvo. Zároveň informácie predstavujúce obchodné tajomstvo sú vždy určitým spôsobom vyhodnotené alebo zosumarizované. Napr. obchodné tajomstvo je obsiahnuté v bodoch    58 - 64. Z bodu 57 je zrejmé, čo je predmetom tohto obchodného tajomstva -vyjadrenia jednotlivých spoločností, kto im dodáva pohonné hmoty. Závery vyplývajúce z tohto obchodného tajomstva resp. jeho vyhodnotenie úradom je v bode 65. (Detailnejšie k problémom týkajúcim sa obchodného tajomstva sa úrad vyjadril v kapitole 7 – Procesné námietky účastníka konania). 

Priestorový relevantný trh – stacionarita

135.	Slovnaft namietal, že „Spoločnosť úradu poskytla informácie, ktoré jednoznačne dokumentujú absolútnu previazanosť trhov z hľadiska cenovej politiky....“

136.	Slovnaft nepredložil žiadne relevantné dôkazy dokazujúce previazanosť trhov z hľadiska cenovej politiky. Dôkazy boli obmedzené len na konštatovanie, že ceny PHM sa v rámci Európy odvíjajú od kótovaných cien a na vyjadrenie, že to, že stredoeurópsky región sa má vnímať ako jeden veľký trh bez hraníc dokazuje aj vývoj priemerných maloobchodných cien nafty a benzínu podľa Eurostatu. Tento vývoj priemerných maloobchodných cien podľa Slovnaftu dokazuje, že maloobchodné ceny na Slovensku kopírujú medzinárodné trendy, čo je dôkazom ostrého konkurenčného boja.  

137.	Na rozdiel od ničím nepodložených tvrdení Slovnaftu o tom, že ceny PHM sa odvíjajú od kótovaných cien úrad preukázal (kapitola 4.2.1), že ceny Slovnaftu nie sú striktne určované kótovanými cenami a teda že pri tvorbe cien v SR sa Slovnaft správa v dostatočnej miere nezávisle od vývoja kótovaných cien.   
138.	Čo sa týka vývoja priemerných maloobchodných cien, tak tento nemá pre posudzovaný prípad žiadnu výpovednú hodnotu. Úrad sa v rozhodnutí zaoberá veľkoobchodnými, nie maloobchodnými cenami. Maloobchodný trh je samostatným relevantným trhom odlišným od veľkoobchodného a maloobchodné ceny v sebe obsahujú aj iné vplyvy ako veľkoobchodné, napr. vplyv lokálnej konkurencie maloobchodných predajcov. Taktiež samotný rovnaký vývoj (alebo inými slovami vysoký stupeň korelácie) medzi maloobchodnými cenami PHM v rôznych krajinách automaticky neznamená, že dané krajiny patria na jeden priestorový relevantný trh a že na seba vykonávajú konkurenčný tlak. 

139.	Korelácia vyjadruje mieru spoločného vývoja cien. S praktickým využitím korelácie je však spojených niekoľko problémov. Vysokú koreláciu cien môže spôsobiť napr. skutočnosť, ak existuje rovnaký spoločný vstup tvoriaci podstatnú časť nákladov (v prípade PHM za spoločný „vstup“ maloobchodných cien v jednotlivých krajinách možno považovať kótované ceny alebo cenu ropy) alebo ak dopyt vo všetkých regiónoch je ovplyvnený rovnakými sezónnymi vplyvmi (v prípade PHM maloobchodné ceny podliehajú sezónnym vplyvom ako napr. motoristická sezóna). Prítomnosť uvedených skutočností sa odrazí vo vysokej korelácii (vysoko podobnom vývoji cien) aj v prípadoch, ak jednotlivé regióny nevytvárajú na seba súťažný tlak. V takýchto prípadoch vysoká korelácia však nemôže relevantne hovoriť o prepojených trhoch, keďže prepojenosť medzi cenami nie je spôsobená vzájomným konkurenčným tlakom ale spoločnosťami neovplyvniteľnými spoločnými faktormi. Relevantné závery z korelácie by sa mohli robiť vtedy, ak by sa ceny očistili o spoločné faktory a sledovali sa len „zvyšky, rezíduá“ cien. Ďalšou nevýhodou korelácie je potreba určenia hranice, kedy dva časové rady sú dostatočne korelované a kedy nie. Spomenuté nedostatky však nemá analýza stacionarity, ktorú úrad použil.  

140.	Rovnako závery vyvodené len na základe grafického znázornenia  maloobchodných cien, tak ako ich predložil Slovnaft, úrad považuje za subjektívne a neprijateľné, pretože vyvodzovanie záverov o cenách výlučne z grafického znázornenia môže byť mylné. Aj z uvedeného dôvodu úrad pri svojich hodnoteniach nevychádzal len z grafických znázornení cien ale pristúpil k exaktnejším analýzam (napr. testovanie stacionarity).

141.	Vo Vyjadrení k výzve Slovnaft namietal, že preukázanie stacionarity nie je jednoznačné a detailné a že nie je možné overiť správnosť výsledkov testov. Túto námietku úrad považuje na nedôvodnú. Pri preukazovaní stacionarity úrad vychádzal výlučne z dát, ktoré úradu poskytol účastník konania a teda tento ich má k dispozícii. Postup úradu pri úprave dát ako aj technická realizácia testu stacionarity je v texte detailne popísaná. Zároveň sú v texte uvedené odkazy na teoretické materiály vysvetľujúce technické aspekty testovania stacionarity ako aj možnosti jej použitia v súťažnom práve Komisiou. Na základe uvedeného účastník konania mohol test stacionarity tak, ako ho vykonal úrad, zopakovať a overiť si výsledky. K uvedenému úrad ešte dodáva, že testovanie stacionarity je nástrojom, ktorý je často používaný aj v rozhodnutiach Komisie.

Priestorový relevantný trh – bariéry vstupu na trh 

142.	Podľa účastníka konania úrad nesprávne identifikoval a vyhodnotil bariéry vstupu na trh. Nosným argumentom Slovnaftu, ktorý uviedol vo Vyjadrení k výzve a ktorým spochybňoval vyhodnotenie bariér úradu, boli dva odstavce uverejnené vo výročnej správe SAPPO za rok 2006, ktoré podľa Slovnaft popierajú od základu všetky závery úradu o bariérach vstupu na trh.   

143.	Úrad považuje argument za účelový. Čo sa týka výročnej správy SAPPO za rok 2006, tak táto správa hodnotí rafinérsky sektor ako celok („V uplynulom roku pokračoval silný import rafinérskych produktov na Slovensko. ... Na slovenskom petrolejárskom trhu aj v roku 2006 vládla silná konkurencia .... umožňujú importérom flexibilne dodávať rafinérske produkty na slovenský trh. ...“). Úrad sa však zaoberal len trhom nafty a benzínu a nezohľadňoval iné produkty (oleje, asfalty, petrochémia,...) ktoré sú v hodnotení zahrnuté a ktoré výrazne skresľujú výsledky. Napr. správa hovorí o tom, že medziročný import rafinérskych výrobkov stúpol o 36%, avšak už neuvádza, že medziročný import benzínu stúpol o 7% a nafty o necelých 22%, čo je výrazne menej ako rast celkového importu rafinérskych produktov vo výške 36% prezentovaný v správe. 

144.	Slovnaft vo Vyjadrení k výzve ďalej uviedol „Pri tejto príležitosti by sme si dovolili poukázať na fakt, že členmi SAPPO sú rôzne rafinérske spoločnosti a predajcovia PHM, teda priami konkurenti Spoločnosti. Pokiaľ teda tieto spoločnosti prostredníctvom vyjadrenia svojej záujmovej organizácie poukazujú na fungujúcu súťaž na trhu s PHM, nízke bariéry vstupu, dostatočnú možnosť importu do SR a následne na druhej strane tieto tvrdenia svojimi odpoveďami na individuálne žiadosti úradu o informácie zjavne popierajú (keďže úrad zakladá svoju argumentáciu práve na vyjadreniach 3. subjektov), domnievame sa, že takéto vyjadrenia na individuálnu žiadosť úradu môžu byť účelové. Uvedené spochybňuje výpovednú hodnotu a objektivitu informácií poskytovaných jednotlivými konkurentmi Spoločnosti.“

145.	K tejto námietke úrad uvádza, že členom SAPPO nie sú len konkurenti spoločnosti Slovnaft ale aj samotná spoločnosť Slovnaft a zároveň napriek tomu, že výročné správy SAPPO majú štandardizovanú formu a každoročne sa v nich opakuje rovnaký charakter údajov, uvedené detailnejšie hodnotenie konkurenčného prostredia sa nachádza len v správe z roku 2006, kedy sa končilo prvostupňové konanie úradu a začínalo druhostupňové úradu. 

146.	Zároveň úrad popiera obviňovanie z účelovosti. Pri získavaní podkladov od tretích strán úrad kládol dôraz na jednoznačné fakty (objemy dodávok, kam tieto dodávky smerujú, objemy skladovacích kapacít atď.) a nie na názory spoločností alebo ich subjektívny pohľad na stav konkurenčného prostredia v SR. Konkrétne v kapitole o bariérach vstupu na trh, ktorú Slovnaft spochybňuje, nie je použitý ani jeden subjektívny názor konkurenta Slovnaftu ale len objektívne fakty (vzdialenosť rafinérií, veľkosť skladovacích kapacít atď.). 

147.	Slovnaft tiež namietal, že samotná kapacita skladovacieho zariadenia nemá bez preskúmania tzv. obrátkovosti (ktorá sa môže pohybovať v rozpätí 5 – 7 krát mesačne) nijakú výpovednú hodnotu pre skúmanie možnosti zásobovať trh konkurenciou. K tomuto úrad uvádza, že tak ako konkurenti majú určitú obrátkovosť terminálov, tak minimálne podobnú obrátkovosť terminálov má aj Slovnaft a percentuálny pomer, resp. štruktúra trhu čo sa týka skladovacích terminálov je rovnaká, či sa vypočíta z absolútnych kapacít alebo z kapacít po zohľadnení obrátkovosti. Slovnaft odhadoval maximálnu obrátkovosť ostatných skladov 5 – 7 krát mesačne, pričom ako sám uviedol, pri svojich skladoch dosiahol obrátkovosť [...]. 

148.	Slovnaft tiež namietal rozpor v tvrdeniach jednotlivých podnikateľov, ktoré sa týkali disponovania so skladovacími kapacitami. „Vo vyjadrení spoločnosti SHELL Slovakia, s.r.o. zo dňa 22.12.2004 ... je uvedené, že táto spoločnosť využíva ... aj distribučný terminál Slovenskej správy letísk, letisko M.R. Štefánika (Bratislava), distribučný terminál spoločnosti OKTAN, a.s. (Kežmarok) ... avšak spoločnosť OKTAN, a.s. sa vo svojom liste zo dňa 20.06.2005 vyjadrila, že využíva skladovacie kapacity len pre vlastné potreby. Taktiež sa spoločnosť Letisko M.R.Štefánika – Airport Bratislava v liste ... zo dňa 01.07.2005 vyjadrila, že kapacitu terminálu prenajíma spoločnosti ESSO Slovensko, a.s. Naopak, spoločnosť PROGRESS TRADING, a.s. sa vo svojom liste ... zo dňa 24.06.2005 vyjadrila, že prenajíma terminál v Trebišove spoločnosti SHELL Slovakia, s.r.o.“ 

149.	Citované vyhlásenia tretích strán nie sú protichodné, treba zohľadniť čas, v ktorom boli úradu prezentované. Ako uviedol aj Slovnaft, Shell Slovakia používal distribučný terminál Slovenskej správy letísk na letisku v Bratislave v roku 2004 a od roku 2005 kapacitu terminálu využíva ESSO Slovensko. Od roku 2005 podnikateľovi Shell Slovakia prenajímal terminál Progres Trading v Trebišove. 

5.	Dominantné postavenie

150.	Podľa § 8 ods. 1 zákona dominantné postavenie na relevantnom trhu má podnikateľ alebo niekoľko podnikateľov, ktorí nie sú vystavení podstatnej súťaži a ktorí sa vzhľadom na svoju ekonomickú silu môžu správať nezávisle. 

151.	To, či sa podnikateľ môže správať nezávisle alebo nie závisí od konkurenčných tlakov, ktoré na trhu existujú. Konkurenčný tlak môžu na daného podnikateľa vykonávať existujúci konkurenti, potenciálni konkurenti alebo dodávatelia. Dominancia sa preto štandardne preukazuje najmä prostredníctvom nasledujúcich faktorov: 
-	štruktúra trhu - odráža konkurenčný tlak zo strany aktuálnych konkurentov, 
-	bariéry vstupu na trh – od nich závisí možnosť vstupu potenciálnych konkurentov na trh alebo expanzia existujúcich konkurentov a 
-	prípadná existencia vyrovnávacej kúpnej sily, ktorá odráža konkurenčný tlak zo strany odberateľov.
Na vyhodnotenie týchto faktorov sa zameral aj úrad.  

5.1	 Preukázanie dominantného postavenia 

5.1.1	Štruktúra trhu  

152.	Okrem Slovnaftu sa na území SR nenachádza žiadna ďalšia rafinéria. Konkurenciu spoločnosti Slovnaft v predaji PHM predstavuje len dovoz. PHM sa do SR dovážajú hlavne z Rakúska, Českej republiky a Poľska, konkurenciu tak predstavujú rafinérie v týchto krajinách resp. podnikatelia, ktorí z týchto rafinérií importujú PHM do SR. 

153.	V tabuľke 8 sú vypočítané trhové podiely spôsobom tzv. pokrytia rafinériou, kedy sú jednotlivým rafinériám priradené trhové podiely zodpovedajúce predaju PHM z týchto rafinérií na trhu SR bez ohľadu na to, ako a cez aké subjekty bol predaj zrealizovaný. 

Tabuľka 8 – Trhové podiely (pokrytie rafinériou) 

V %	2003	2004	2005	
	benzín	nafta	benzín	Nafta	Benzín 	Nafta	
Slovnaft	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
OMV	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
Česká rafinérska	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
PKN Orlen	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
Mozyrska raf.  	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
	
154.	Pre určenie štruktúry trhu a pozície Slovnaftu na ňom je lepšie prepočítať trhové podiely tak, aby boli zrejmí aj jednotliví konkurenti, ktorí PHM na trh SR dovážajú. Takéto trhové podiely sú uvedené v tabuľke 9. Zmena nastala u Českej rafinérskej, PKN Orlen a Mozyrskej rafinérii, nakoľko tieto neimportujú PHM do SR priamo prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti ako napr. OMV, ale PHM v nich vyrobené dovážajú na trh obchodníci s PHM.  

155.	Trhové podiely uvedené v tabuľke 9 zohľadňujú len to množstvo PHM, ktoré uviedli jednotliví hráči na trh SR z importu, teda bez dodávok PHM od Slovnaftu alebo PHM realizovaných medzi nimi navzájom. K takémuto výpočtu úrad pristúpil preto, že vzhľadom na podmienky trhu s PHM v SR popísané v kapitole 4.1.2, tento najlepšie odráža situáciu na trhu, reálnu silu a pozíciu konkurentov na trhu a vzhľadom na neprehľadné vzťahy a vzájomné krížové dodávky PHM medzi hráčmi na trhu umožňuje vyhnúť sa dvojnásobnému započítavaniu dodávok PHM.  

Tabuľka 9 – Trhové podiely (podľa dovozcov)

V%	2003	2004	2005	
	Benzín	nafta	benzín	nafta	benzín	nafta	
Slovnaft	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
OMV Slovensko	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
Česká rafinérska SR	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
Shell Slovakia 	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
Oktan 	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
Spectrum 	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
ConocoPhillips Slovakia	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	
ESSO Slovensko 	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	{...}	

156.	Ako je zrejmé z trhových podielov v tabuľke 8 a 9, najväčším hráčom na trhu je Slovnaft, aj napriek poklesu trhových podielov v rokoch 2003 - 2005. Aj keď pokles trhových podiel môže indikovať, že spoločnosť s klesajúcim trhovým podielom je vystavená konkurenčnému tlaku, nemusí to byť nevyhnutne tak. Roky 2003 a 2004 boli v podmienkach SR rokmi neštandardnými a nie je konzistentné ich porovnávať s rokmi 2005 a nasledujúcimi. V roku 2003 bola cena PHM ešte vecne regulovaná, vecná regulácia sa zrušila k 1.1.2004. Rok 2004 sa dá považovať za rok prechodný, kedy ešte mohli doznievať dôsledky regulácie. Od roku 2005 sa trhový podiel Slovnaftu stabilizoval a dosahoval približne 65%. Tieto údaje možno vidieť z tabuľky 10, ktorá zachytáva vývoj spotreby a importu benzínu a nafty v SR z verejne dostupných zdrojov. Tým, že v SR existuje len jediný výrobca PHM – Slovnaft, zvyšný podiel na trhu okrem importu je de facto trhový podiel Slovnaftu. 

Tabuľka 10 – Vývoj importu benzínu a nafty v SR 

Benzín (tis. t)	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	2009	
Spotreba v SR	602	638	666	677	643	656	666	673	684	632	
Import	97	141	218	184	188	244	261	229	228	220	
%import/spotreba 	16,1	22,1	32,7	27,2	29,2	37,2	39,2	34,0	33,3	34,8	
Nafta (tis. t)	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	2009	
Spotreba v SR	731	783	932	909	1 003	1 124	1 263	1 360	1 384	1 220	
Import	99	110	238	231	311	395	481	520	479	413	
%import/spotreba 	13,5	14,0	25,5	25,4	31,0	35,1	38,1	38,2	34,6	33,9	
Zdroj: www.sappo.sk 

157.	 Za jediného významného konkurenta Slovnaftu sa dá považovať len OMV Slovensko. Táto spoločnosť je voči Slovnaftu veľmi dobre situovaná, jej rafinéria sa nachádza veľmi blízko od rafinérie Slovnaftu (približne 60 km). OMV Slovensko ako jediný z predajcov dodáva na trh v SR významnejšie množstvá PHM, má k dispozícii aj cenovo prijateľnejšie distribučné kanály (PHM importuje do SR s použitím {...} dopravy), má v SR prenajaté skladovacie kapacity. Avšak aj napriek tejto dobrej pozícii voči Slovnaftu má svoj trhový podiel výrazne, až {...}násobne nižší ako Slovnaft. 

158.	Ostatní hráči na trhu sú značne roztrieštení – spoločnosti Shell Slovakia, Oktan, Spektrum, ConocoPhillips Slovakia, ESSO Slovensko importujú do SR zanedbateľné množstvá PHM v porovnaní s celkovou spotrebou trhu a významnú časť svojich potrieb si dopĺňajú z domácich zdrojov (hlavne od Slovnaftu a prípadne aj {...}).

159.	Dlhodobo stabilný vysoký trhový podiel Slovnaftu a štruktúra trhu indikujú, že Slovnaft má na zadefinovaných relevantných trhoch dominantné postavenie. 

5.1.2	Možnosti vstupu na trh alebo expanzie na trhu 

160.	Možnosti vstupu nových hráčov na trh alebo expanzia existujúcich, ktorí by prípadne mohli vykonávať na spoločnosť v dominantnom postavení súťažný tlak, sa skúmajú na základe bariér vstupu na trh, pretože vysoké bariéry limitujú vstup na trh a naopak, nízke bariéry vstup na trh umožňujú. 

161.	Bariéry vstupu na trh sú vyhodnotené v kapitole 4.2.2. Je pravda ako tvrdí Slovnaft, že neexistujú žiadne administratívne ani colné bariéry dovozu PHM na Slovensko, ale ako bolo popísané v časti 4.2.2, za bariéry vstupu na trh možno považovať veľké vzdialenosti ostatných rafinérií od Slovnaftu, neexistenciu menej nákladného importného kanálu PHM a nedostatok vhodných  skladovacích kapacít. Všetky tieto skutočnosti spolu s faktom, že okolité krajiny sú nedostatkové vo výrobe PHM spôsobujú určitú izoláciu Slovnaftu od konkurenčného tlaku a preto sa nedá očakávať vstup nových konkurentov na trh a ani expanzia existujúcich. Toto dokladuje aj vývoj na trhu, kedy v období 2005 – 2009 si Slovnaft držal stabilný podiel na trhu a import nerástol (tabuľka 10). 

5.1.3	Vyrovnávacia kúpna sila 

162.	Konkurenčný tlak na spoločnosť v dominantnom postavení môžu vyvíjať nielen existujúci alebo potenciálni konkurenti ale aj odberatelia. Preto úrad pristúpil k vyhodnoteniu, či odberatelia Slovnaftu majú voči nemu dostatočnú vyrovnávaciu silu. 

163.	O vyrovnávacej kúpnej sile odberateľov si je možné urobiť obraz z tabuľky 11, kde sú údaje za 5 najväčších odberateľov benzínu a nafty Slovnaftu v SR spolu s údajom, koľko % na celkovom predaji nafty (benzínu) Slovnaftu alebo na predaji nafty (benzínu) Slovnaftu v SR predstavuje kontrahovaný objem daného odberateľa.  

Tabuľka 11 – Podiel odberu 5 najväčších odberateľoch na dodávkach Slovnaftu (2005)

	Benzín	Nafta	
	predaj celkom	predaj v SR	predaj celkom 	predaj v SR	
1. odberateľ	5,4%	14,5%	4,3%	14,1%	
2. odberateľ	4,5%	11,9%	1,5%	5,0%	
3. odberateľ	2,8%	7,4%	1,4%	4,7%	
4. odberateľ	2,3%	6,1%	1,2%	4,0%	
5. odberateľ	0,6%	1,7%	1,0%	3,2%	
	
164.	Ak sa vezme do úvahy celkový predaj Slovnaftu, tak aj v benzíne aj v nafte najväčší odberateľ odoberal len 4-5% benzínu (nafty) celkovo predanej Slovnaftom, piaty najväčší odberateľ však už odoberal výrazne nižšie objemy – 1% a menej. Ak sa zohľadní predaj benzínu (nafty) len v SR, tak výraznejšie objemy odoberajú len prví 1-2 odberatelia.   

165.	Z uvedeného vyplýva, že odberatelia benzínu aj nafty Slovnaftu sú značne roztrieštení, žiaden z nich neodoberá v porovnaní s objemom PHM predaných Slovnaftom výrazné, rozhodujúce množstvá, a nemôže tak mať žiadnu výnimočnú vyjednávaciu pozíciu voči Slovnaftu. 

166.	To, že v oblasti predaja PHM neexistuje silná vyrovnávacia pozícia odberateľov voči Slovnaftu potvrdili aj jednotliví odberatelia, keď popisovali spôsob uzatvárania zmlúv a dojednávania zmluvnej ceny. Úradom oslovení odberatelia hovorili o vyslovene jednostrannom prístupe Slovnaftu v rámci rokovaní o cenách a nie o dohodovaní, ale skôr o prideľovaní zľavy (viď aj bod 232).

5.1.4	Správanie sa Slovnaftu nezávisle od ostatných hráčov na trhu

167.	Slovnaft namietal, že úrad nepreukázal, že sa môže správať nezávisle, hlavne v oblasti cenovej politiky. Podľa jeho tvrdenia, ceny PHM sú určované kótovanými cenami, ktoré aj Slovnaft musí rešpektovať a teda sám nemá na vývoj cien PHM veľký vplyv.  

168.	To, že kótované ceny sú jedným z faktorov, ktorý ovplyvňuje vývoj veľkoobchodných cien Slovnaftu, úrad nespochybňuje. Avšak toto automaticky neznamená, že Slovnaft sa pri stanovovaní cien v SR nemôže správať dostatočne nezávisle.   

169.	Slovnaft napr. deklaroval, že svoje veľkoobchodné ceny nadväzuje na týždenné (5-dňové) priemery kótovaných cien. Avšak vo svojich zmluvách s odberateľmi neuvádzal žiadny odkaz na kótované ceny, v zmluvách sa len uvádzalo, že cena PHM bude určovaná na základe veľkoobchodných cenníkových cien Slovnaftu. Cenníkové ceny Slovnaft menil individuálne a zmeny odberateľom oznamoval. Odberateľom nebol vopred známy ani spôsob stanovovania cien a ani periodicita zmien cien. Zmeny veľkoobchodných cien Slovnaftu nekorešpondovali s deklarovaným týždenným prehodnocovaním cien, veľkoobchodné ceny boli Slovnaftom menené v rôznych nepravidelných intervaloch. 

170.	Zmeny cenníkových cien napr. za rok 2005 sú uvedené v tabuľke 12. V tomto roku sa veľkoobchodná cenníková cena benzínu 95 zmenila celkom 27 krát, pričom interval medzi zmenami sa pohyboval od 2 dní do 7 týždňov. Veľkoobchodná cena nafty sa v roku 2005 menila 24 krát, pričom interval medzi zmenami sa pohyboval od 5 dní od 8 týždňov. 

171.	To, že Slovnaft sa správa v dostatočnej miere nezávisle od kótovaných cien vnímajú aj konkurenti a zároveň odberatelia spoločnosti Slovnaft, ktorí zhodne tvrdili, že Slovnaft kótované ceny nerešpektuje. Konkrétne jednotlivé spoločnosti uviedli nasledovné: Spoločnosť {...} uviedla {...}. Spoločnosť {...} uviedla: {...}. Spoločnosť {...} uviedla, že {...}.

Tabuľka 12 – Zmeny cenníkových cien Slovnaftu (rok 2005)

Zmena k 	Benzín 95	Zmena po	Nafta 	Zmena po	
[...]	[...]		[...]		
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]			
[...]			[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]			[...]	[...]	
[...]			[...]	[...]	
[...]			[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]			[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]			
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]			[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
Počet zmien	27		24		

172.	Okrem uvedených skutočností úrad aj rigoróznejšími testami (testovanie stacionarity v kapitole 4.2.1) preukázal, že veľkoobchodné ceny Slovnaftu a kótované ceny nie sú úzko späté a teda Slovnaft sa môže správať v dostatočnej miere nezávisle od kótovaných cien. 

173.	Naviac úrad ešte pristúpil k vyhodnoteniu, ako konkrétne Slovnaft reaguje na kótované ceny (body 174 - 189), pričom zistil, že Slovnaft na rast a pokles kótovanej ceny nereagoval rovnomerne – rast kótovanej ceny prenášal do svojich veľkoobchodných cien vo väčšej miere ako pokles kótovanej ceny. Toto zistenie indikuje, že Slovnaft sa mohol pri stanovovaní svojich cien správať nezávisle od kótovaných cien a zároveň indikuje, že Slovnaft nebol pri stanovovaní cien v SR pod výrazným konkurenčným tlakom – mohol si dovoliť pri poklese kótovanej ceny tento pokles preniesť do svojej veľkoobchodnej ceny v menšej miere ako nárast kótovanej ceny.  

Vývoj týždenných cien (veľkoobchodné ceny Slovnaftu vs kótované ceny)

174.	V schémach 9 - 16 je grafické zobrazenie vývoja týždenných priemerných veľkoobchodných cien Slovnaftu (benzínu 95 a nafty) a týždenných priemerných kótovaných cien benzínu a nafty za roky 2004 až 2006. Zároveň cenníkové ceny sú posunuté voči kótovaným cenám o jeden týždeň tak, že priemerná veľkoobchodná cena Slovnaftu v týždni t zodpovedá priemernej kótovanej cene v týždni t-1. Takéto znázornenie najviac zodpovedá tomu, ako spoločnosti v odvetví reagujú na kótované ceny – teda s týždenným oneskorením.   

Schéma 9 - Vývoj VO ceny benzínu Slovnaftu a kótovanej ceny benzínu v Sk/1000l, roky 2004 - 2006 [OT - graf]  

[...]

	Schéma 10 - Vývoj VO ceny nafty Slovnaftu a kótovanej ceny nafty v Sk/1000l, roky 2004 – 2006  [OT - graf]  

[...]

175.	Ak Slovnaft tvrdil, že sa nemôže správať nezávisle, že jeho ceny sú dané kótovanými cenami, trh je vysoko konkurenčný a konkurenti sú schopní okamžite reagovať na výkyvy v cenách, tak potom by vývoj veľkoobchodných cien Slovnaftu mal vo výraznej miere kopírovať aj vývoj kótovaných cien. Schémy 9 a 10 naznačujú, že veľkoobchodné ceny síce zhruba kopírovali vývoj kótovaných cien, ale už aj z jednoduchého grafického zobrazenia je jasné, že sú početné obdobia, kedy Slovnaft striktne nesledoval trend daný kótovanými cenami a pokles kótovaných cien prenášal do svojich cien v menšej miere ako rast kótovaných cien. Tieto rozdiely sú viditeľnejšie z grafov zobrazujúcich kratšie, ročné úseky (schémy 11 – 16).

176.	V prípade benzínu v roku 2004 zo schémy 11 vizuálne nie je jednoznačne zrejmé rozdielne správanie Slovnaftu pri poklese kótovanej ceny v porovnaní so správaním pri náraste kótovanej ceny. 

Schéma 11 - Vývoj VO ceny benzínu Slovnaftu a kótovanej ceny benzínu v Sk/1000l, rok 2004  [OT - graf]  

[...]

177.	V prípade benzínu v roku 2005, ako vyplýva zo schémy 12, Slovnaft reagoval na rast kótovaných cien rovnakým nárastom veľkoobchodných cien (začiatok roka, 23. – 35. týždeň), avšak na poklesy kótovaných cien nereagoval v tak výraznej miere (je to badateľné najmä v období 17. – 23. týždeň a koniec roka – po 40. týždni). Treba tiež dodať, že v určitých krátkych obdobiach Slovnaft nereagoval na prudké zvýšenie kótovaných cien rovnakou zmenou v cenníkových cenách (13. – 15. týždeň, 35. – 37. týždeň). 

Schéma 12 – Vývoj VO ceny benzínu Slovnaftu a kótovanej ceny benzínu v Sk/1000l, rok 2005 [OT - graf]  

[...]

178.	Ešte výraznejšie odklonenie sa od kótovaných cien pri ich poklese je pri benzíne vidieť v roku 2006 (schéma 13). Na obdobie nárastu cien (13. – 19. týždeň, 27. – 31. týždeň) Slovnaft reagoval rovnakým tempom rastu veľkoobchodných cien, avšak pri poklesoch kótovanej ceny najmä na začiatku a na konci roka nereagoval takou mierou zníženia veľkoobchodných cien akou sa znížila kótovaná cena. 

Schéma 13 – Vývoj VO ceny benzínu Slovnaftu a kótovanej ceny benzínu v Sk/1000l, rok 2006 [OT - graf]  

[...]

179.	V prípade nafty v roku 2004 (schéma 14) nie je vizuálne jednoznačne zrejmé rozdielne správanie Slovnaftu pri poklese kótovanej ceny v porovnaní so správaním pri náraste kótovanej ceny. 

Schéma 14 – Vývoj VO ceny nafty Slovnaftu a kótovanej ceny nafty v Sk/1000l, rok 2004 
[OT - graf]  

[...]

180.	V roku 2005 je v prípade nafty (schéma 15) už viditeľné, že Slovnaft pružne reagoval na nárast kótovanej ceny (7. – 15. týždeň, 23. – 35. týždeň), avšak na pokles kótovanej ceny (okolo 20. týždňa, 38. týždňa a koniec roka) nereagoval takou mierou poklesu veľkoobchodných cien ako klesali kótované ceny. 

Schéma 15 – Vývoj VO ceny nafty Slovnaftu a kótovanej ceny nafty v Sk/1000l, rok 2005
 [OT - graf]  

[...]

181.	V roku 2006 pri nafte (schéma 16) je situácia, kedy Slovnaft nereagoval na zníženie kótovaných cien rovnakou mierou zníženia svojich veľkoobchodných cien viditeľná najmä na konci roka. 

Schéma 16 – Vývoj VO ceny nafty Slovnaftu a kótovanej ceny nafty v Sk/1000l, rok 2006
[OT - graf]  

[...]
182.	Tieto rozdiely, v akej miere Slovnaft reaguje zmenou svojich veľkoobchodných cien na zvýšenie kótovanej ceny a v akej miere na zníženie kótovanej ceny, sa dajú aj presnejšie zmerať. Je možné číselne vyjadriť, o koľko je na jednej strane veľkoobchodná cena Slovnaftu v priemere vyššia od kótovanej ceny pri stúpaní kótovanej ceny a na druhej strane o koľko je veľkoobchodná cena Slovnaftu v priemere vyššia od kótovanej ceny pri poklese kótovanej ceny. Tieto rozdiely sú zhrnuté v tabuľke 13 a možno si ich predstaviť ako určitú „maržu“, ktorú Slovnaft „získal“ pri náraste kótovanej ceny alebo pri poklese kótovanej ceny. 

Tabuľka 13 – Priemerné rozdiely medzi VOC Slovnaftu a kótovanou cenou pri raste a poklese kótovanej ceny 

	       benzín	    nafta	
	rast	pokles	rast 	pokles	
2004	[...]	[...]	[...]	[...]	
2005	[...]	[...]	[...]	[...]	
2006	[...]	[...]	[...]	[...]	

183.	Z tabuľky 13 je zrejmé, že v prípade benzínu aj nafty v každom sledovanom roku absolútny priemerný rozdiel medzi veľkoobchodnou cenou Slovnaftu a kótovanou cenou bol pri náraste kótovanej ceny menší ako absolútny priemerný rozdiel medzi veľkoobchodnou cenou Slovnaftu a kótovanou cenou pri poklese kótovanej ceny. Pri poklese kótovanej ceny sa teda rozpätie medzi veľkoobchodnou cenou Slovnaftu a kótovanou cenou zvyšovalo, Slovnaft pri stanovovaní svojich cien nereagoval v rovnakej miere na pokles kótovanej ceny ako na rast kótovanej ceny. Pri poklese kótovanej ceny jeho veľkoobchodné ceny teda klesali v menšej miere (absolútny rozdiel medzi veľkoobchodnou a kótovanou cenou sa zvyšoval) v porovnaní s reakciou pri raste kótovanej ceny.

184.	Uvedené zistenie nie je konzistentné s predpokladom silne konkurenčného trhu ale skôr indikuje, že Slovnaft sa pri stanovovaní svojich veľkoobchodných cien správal dostatočne nezávisle od kótovaných cien a zároveň nebol pri stanovovaní cien v SR pod výrazným konkurenčným tlakom – mohol si dovoliť pri poklese kótovanej ceny tento pokles preniesť do svojej veľkoobchodnej ceny v menšej miere ako nárast kótovanej ceny.  

Vývoj medzitýždňových rozdielov v cenách (veľkoobchodné ceny Slovnaftu vs kótované ceny)

185.	To, že Slovnaft vo výraznej miere nenasleduje kótované ceny, je viditeľnejšie z grafov znázorňujúcich medzitýždňové rozdiely v cenách, teda o koľko vzrástla alebo poklesla jednak kótovaná cena a jednak veľkoobchodná cena Slovnaftu v danom týždni v porovnaní s hodnotou z minulého týždňa. Tieto grafy už abstrahujú od absolútneho rozdielu v cenách, ktorý je medzi kótovanými cenami a cenami Slovnaftu (tento je viditeľný zo schém 9 – 16 kedy ceny Slovnaftu sú systematicky vyššie ako kótované ceny). V prípade, ak by ceny Slovnaftu boli závislé na kótovaných cenách a na trhu by bola silná konkurencia, mali by sa takéto grafy vzájomne vo výraznej miere kopírovať (ak vzrastie kótovaná cena o 100 Sk/1000l a Slovnaft ju nasleduje, mala by jeho cena tiež vzrásť približne o 100 Sk/1000 l).  

186.	Medzitýždňové zmeny cien pre benzín sú znázornené v schémach 17 - 19 a pre naftu v schémach 20 – 22. 

Schéma 17 – Vývoj medzitýždňových zmien cien benzínu (2004) [OT – graf]

[...]

Schéma 18 - Vývoj medzitýždňových zmien cien benzínu (2005) [OT – graf]

[...]

Schéma 19 - Vývoj medzitýždňových zmien cien benzínu (2006) [OT – graf]

[...]

Schéma 20 - Vývoj medzitýždňových zmien cien nafty (2004) [OT – graf]

[...]

Schéma 21 - Vývoj medzitýždňových zmien cien nafty (2005) [OT – graf]

[...]

Schéma 22 - Vývoj medzitýždňových zmien cien nafty (2006) [OT – graf]

[...]

187.	Graficky znázornené rozdiely medzi zmenami veľkoobchodných cien Slovnaftu a kótovaných cien je opätovne možné určitým spôsobom vyjadriť aj číselne. V tabuľke 14 sú uvedené údaje pre benzín, pre roky 2004 – 2006, konkrétne o koľko v danom roku v priemere vzrástla a klesla kótovaná cena (riadok Rott) a aká bola v danom roku priemerná medzitýždňová zmena veľkoobchodnej ceny Slovnaftu (riadok VOC). Rozdiel vyjadruje, aký bol absolútny rozdiel medzi rastom resp. poklesom priemernej kótovanej ceny a zmenou ceny Slovnaftu zvlášť v prípade nárastu kótovanej ceny a zvlášť v prípade poklesu kótovanej ceny. 

Tabuľka 14 – Priemerné rozdiely medzi zmenami veľkoobchodných cien Slovnaftu a zmenami kótovaných cien pri raste a poklese kótovanej ceny – benzín   

	   2004	   2005	   2006	
	rast	pokles	rast	pokles	rast	pokles	
Rott	309	-428	559	-624	451	-399	
VOC 	144	-207	268	-181	191	-185	
Rozdiel	165	221	291	443	260	214	

188.	Rovnaké údaje pre naftu sú uvedené v tabuľke 15.

Tabuľka 15 – Priemerné rozdiely medzi zmenami veľkoobchodných cien Slovnaftu a zmenami kótovaných cien pri raste a poklese kótovanej ceny – nafta   

	   2004	   2005	   2006	
	rast	pokles	rast	pokles	rast	pokles	
Rott	415	-454	426	-493	319	-347	
VOC 	244	-236	213	-152	107	-119	
Rozdiel	171	218	213	341	212	228	

189.	Z tabuliek 14 a 15 vyplýva, že s výnimkou benzínu v roku 2006 bol vždy rozdiel medzi kótovanou cenou a veľkoobchodnou cenou Slovnaftu vyšší pri poklese kótovanej ceny ako pri jej náraste, teda aj z uvedených tabuliek vyplýva, že Slovnaft nereagoval na rast a pokles kótovanej ceny rovnomerne, ale pri poklese reagoval pomalšie, neznižoval cenu v rovnakej miere ako ju zvyšoval pri náraste kótovanej ceny. Uvedené zistenie nie je konzistentné s predpokladom silne konkurenčného trhu ale skôr indikuje, že Slovnaft sa pri stanovovaní svojich cien správal nezávisle od kótovaných cien a zároveň nebol pri stanovovaní cien v SR pod výrazným konkurenčným tlakom – mohol si dovoliť pri poklese kótovanej ceny tento pokles preniesť do svojej veľkoobchodnej ceny v menšej miere ako nárast kótovanej ceny.  

Záver

190.	Úrad v rozhodnutí hodnotil faktory štandardne posudzované pri preukazovaní dominantného postavenia – trhový podiel dominanta a jeho vývoj, štruktúru trhu, bariéry vstupu na trh, vyjednávaciu silu. Na základe vyhodnotenia týchto skutočností, konkrétne na základe toho, že 
-	Slovnaft má stabilne vysoký trhový podiel, jeho najbližší konkurent je niekoľkonásobne menší a zvyšná konkurencia je značne roztrieštená, 
-	existujú vysoké bariéry vstupu na trh, ktoré znamenajú, že sa nedá očakávať vstup nových hráčov na trh alebo expanzia existujúcich,
-	odberatelia nemajú vyjednávaciu silu voči Slovnaftu 
úrad dospel k záveru, že Slovnaft má dominantné postavenie na zadefinovaných relevantných trhoch. Zároveň úrad preukázal, že Slovnaft pri stanovovaní cenovej politiky vo výraznej miere nesledoval kótované ceny ako tvrdil a jeho reakcia na kótované ceny indikuje, že pri stanovovaní cien v SR nebol pod výrazným konkurenčným tlakom – mohol si dovoliť pri poklese kótovanej ceny tento pokles preniesť do svojej veľkoobchodnej ceny v menšej miere ako nárast kótovanej ceny.  

5.2	 Námietky účastníka konania k preukázaniu dominantného postavenia

191.	Slovnaft viackrát namietal, že úrad nevykonal test dominancie, teda že úrad nedostatočne riešil skutočnosť, ako by sa správali zákazníci, ak by im Slovnaft zvýšil svoje ceny alebo požadoval neprimerané podmienky, a preto úrad nevyriešil otázku, či je Slovnaft skutočne schopný na trhu správať sa nezávisle od svojich konkurentov a do akej miery je nevyhnutným obchodným partnerom pre svojich zákazníkov. 

192.	Úrad má za to, že dominanciu Slovnaftu vrátane jeho možností nezávislého správania sa dostatočne odôvodnil. K námietke ďalej úrad uvádza, že pojem test dominancie sa v oblasti zneužívania dominantného postavenia nepoužíva, je zaužívaný pri definovaní štandardov zákazu koncentrácií – či sa koncentrácia zakáže pri vzniku dominantného postavenia (test dominancie) alebo keď dôjde k významnému obmedzeniu súťaže (SLC test). Ako účastník konania popisuje obsah testu dominancie, tak toto sa skôr blíži k tzv. SSNIP testu, ktorý sa však štandardne používa pri definovaní relevantných trhov a nie pri preukazovaní dominancie. Z uvedených dôvodov námietku vykonať test dominancie v tomto prípade považuje úrad za irelevantnú. 

193.	K námietke úradu o nepoužiteľnosti testu dominancie na tento prípad sám účastník konania nevedel uviesť odkaz na relevantné prípadové právo alebo relevantnú literatúru. Účastník konania svoje tvrdenie podoprel len dvomi  okrajovými a neaktuálnymi materiálmi, ktoré navyše ešte účelovo interpretoval. Jeden z dokumentov, ktorým podopieral svoje tvrdenie o nutnosti vykonať test dominancie je dokument OECD č. OCDE/GD(96)131 – Abuse od dominance and monopolisation, str. 209. Tento dokument je z roku 1996 (teda v čase uvedenia námietky 11 rokov starý), takže ho vzhľadom na dynamický vývoj súťažného práva ťažko považovať za relevantný. Naviac tento dokument sa zameriava na austrálsky prístup k dominancii (monopolizácii) a pojem test dominancie (dominance test) tento materiál uvádza len na rozlíšenie toho, že Európska komisia v rámci praktiky zneužívania používa ako štandard, kedy zasahuje, dominantné postavenie a austrálska legislatíva bola nastavená na štandard významná trhová sila.  

194.	Druhým dokumentom, ktorým Slovnaft podopiera svoje tvrdenie je dokument britského súťažného orgánu (OFT) z roku 2004, kde podľa Slovnaftu OFT pri preverovaní trhovej sily (dominancie) podnikateľa sa rovnako odvoláva na schopnosť dominanta udržať ceny nad úrovňou cien požadovanú v súťažnom prostredí. V prvom rade úrad chce podotknúť, že tento dokument ani raz neuvádza pojem test dominancie (dominance test). Tento dokument v úvode uvádza, že trhová sila môže byť chápaná ako schopnosť ziskovo udržať ceny nad konkurenčnou úrovňou alebo obmedziť množstvo alebo kvalitu pod konkurenčnú úroveň. Toto je však všeobecná definícia dominantného postavenia, a ako sa uvádza ďalej v dokumente (bod 2.10 a nasledujúce), pri hodnotení, či podnikateľ má významnú trhovú silu, sa zohľadňujú faktory ako trhové podiely (štruktúra trhu), bariéry vstupu na trh a vyjednávacia sila, teda faktory, ktoré posudzoval aj úrad.  

195.	Vo Vyjadrení k výzve Slovnaft namietal, že úrad sa nezaoberal potenciálnou konkurenciou. K tejto námietke úrad uvádza, že potenciálna konkurencia sa posudzuje najmä prostredníctvom vyhodnotenia bariér vstupu na trh, nakoľko  od nich závisí možnosť vstupu potenciálnych konkurentov na trh alebo expanzia existujúcich konkurentov. Vzhľadom na to, že bariéry vstupu na trh a potenciálnu konkurenciu úrad vyhodnotil v rámci definície priestorového relevantného trhu v časti 4.2.2 – Bariéry vstupu na trh, v rámci vyhodnotenia dominantného postavenia už len odkázal na túto kapitolu a zhrnul závery. 

196.	Vo Vyjadrení k výzve Slovnaft ďalej tvrdil: „Odberateľ sleduje ceny, ktoré mu ponúka Spoločnosť v porovnaní s konkurenciou z dlhodobejšieho hľadiska a nie z pohľadu, či veľkoobchodná cena Spoločnosti presne kopírovala pohyb kótovanej ceny za posledných pár dní alebo nie. Práve naopak, Spoločnosť nepremietaním náhlych výkyvov cien, ktoré nezodpovedali trendu odberateľa chránila pred negatívnymi dôsledkami prudkých cenových výkyvov.“ 

197.	Nedá sa súhlasiť s argumentom Slovnaftu, že nepremietaním náhlych výkyvov kótovaných cien bol chránený odberateľ, a to z toho dôvodu že Slovnaft negatívne cenové výkyvy (keď kótované ceny klesajú a Slovnaft neznižuje ceny) nekompenzoval dostatočne pozitívnymi cenovými výkyvmi (keď kótované ceny rastú a Slovnaft nezvyšuje ceny). Uvedené úrad potvrdil analýzou reakcie na zvýšenie resp. na zníženie kótovaných cien, kde sa ukázalo, že Slovnaft reaguje na zvýšenie kótovanej ceny razantnejšie ako na zníženie kótovanej ceny. Okrem toho v rámci cenových analýz úrad neriešil presné kopírovanie cien každý deň, ale vychádzal z týždenných priemerných cien. Použitý test  stacionarity relatívnej ceny tiež pripúšťa krátkodobé odchýlky dvoch cien, kde pod krátkodobými odchýlkami sa myslí pár týždňov. 

198.	Vo Vyjadrení k výzve Slovnaft tiež namietal, že „Nastavovanie cien je živým obchodným procesom a nie exaktnou teoretickou vedou. Do cenotvorby vstupuje množstvo faktorov ... Uvedené pritom úplne zodpovedá tvorbe obchodných rozhodnutí v reálnom podnikateľskom živote, ktorý nie je možné vyjadriť vzorcami.“

199.	Úrad nepopiera, že nastavovanie cien je živým procesom a do ceny vstupuje množstvo faktorov. To však ešte neznamená, že uvedené procesy nie je možné číselne kvantifikovať. V ekonómii sa bežne používajú rôzne štatistické, matematické, ekonometrické metódy a modely na číselné vyjadrenie ekonomických procesov, správania sa subjektov na trhu a pod. Test stacionarity a hodnotenie vývoja veľkoobchodných cien v spojitosti s kótovanými cenami úrad použil len na vyhodnotenie toho, aký je vzťah medzi cenami Slovnaftu a kótovanými cenami. K uvedenému dokazovaniu úrad pristúpil aj vzhľadom na námietky Slovnaftu počas správneho konania, ktorý požadoval závery úradu týkajúce sa cenovej politiky Slovnaftu a dominancie podporiť ekonomickými analýzami. 
200.	Slovnaft vo Vyjadrení k výzve namietal tiež rozpor medzi analýzou stacionarity a analýzou rozdielov medzi kótovanými cenami a veľkoobchodnými cenami, konkrétne namietal nezrovnalosti medzi tabuľkou 6 a tabuľkami 14 resp. 15. 

201.	Úrad má zato, že výsledky uvedených testov si navzájom neodporujú. Analýza stacionarity mala ukázať, že Slovnaft svojimi veľkoobchodnými cenami nenasleduje kótované ceny v takej miere ako deklaroval a správa sa od nich dostatočne nezávisle. Ako však úrad už uviedol v bode 96 a 106 toto nevylučuje, že Slovnaft určitý trend daný kótovanými cenami nesleduje. Túto skutočnosť úrad nespochybňuje a vyplýva aj zo schém 9 - 16. Na druhej strane, analýza rozdielov medzi veľkoobchodnými cenami a kótovanými cenami nemá za cieľ a ani nedokazuje závislosť veľkoobchodných cien od kótovaných cien resp. mieru tejto závislosti. Vyjadruje iba rozdiel medzi kótovanou cenou a veľkoobchodnou cenou. (Vyčísliť rozdiel sa dá medzi ľubovoľnými dvomi časovými radmi ale výsledky takejto analýzy nič nehovoria o prepojení resp. závislosti tých dvoch časových radov). Úrad touto analýzou poukázal iba na skutočnosť, že Slovnaft je dostatočne nezávislý na to, aby na pohyb kótovaných cien reagoval asymetricky.

202.	V roku 2005 pri benzíne sa stacionarita relatívnych cien potvrdila, čo znamená, že kótované ceny a veľkoobchodné ceny Slovnaftu mohli byť úzko späté v danom období. Ďalšia analýza úradu však ukázala, že napriek aktívnemu reagovaniu na zmeny kótovaných cien spoločnosť Slovnaft premietala rast kótovaných cien do svojich cien vyššou mierou ako ich pokles. Úrad má zato, že prezentované dve analýzy nie sú protichodné.

203.	Podobne v roku 2006 testovanie stacionarity ukázalo, že veľkoobchodné ceny benzínu a kótované ceny benzínu nie sú úzko prepojené, t.j. odchýlky vzájomného pohybu cien mali dlhodobejší charakter. To však nevylučuje, že Slovnaft istou mierou nesledoval kótované ceny. A v rámci tohto sledovania úrad vyčíslil, že reakcia Slovnaftu bola stále väčšia pri náraste kótovaných cien ako pri ich poklese.

6.	Posudzované činnosti a konania 

204.	Úrad posudzoval činnosti a konania podnikateľa Slovnaft, ktoré mohli viesť k zneužívaniu dominantného postavenia na definovaných relevantných trhoch. 

6.1	 Diskriminácia 

205.	Podľa § 8 ods. 6 zákona zneužívanie dominantného postavenia je zakázané. Podľa § 8 ods. 2 zneužitím dominantného postavenia na relevantnom trhu je najmä: 
a)	priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných cien a obchodných podmienok,
b)	hrozba obmedzenia alebo obmedzenie výroby, odbytu alebo technického vývoja tovaru na úkor užívateľov,
c)	uplatňovanie rozdielnych podmienok pri zhodnom alebo porovnateľnom plnení voči jednotlivým podnikateľom, ktorými sú alebo môžu byť títo podnikatelia znevýhodňovaní v súťaži,
d)	viazanie súhlasu s uzavretím zmluvy na podmienku, že druhá zmluvná strana prijme aj ďalšie záväzky, ktoré svojou povahou alebo podľa obchodných zvyklostí nesúvisia s predmetom tejto zmluvy, alebo
e)	dočasné zneužívanie ekonomickej sily s cieľom vylúčiť súťaž.

206.	Ustanovenie § 8 ods. 2 zákona obsahuje demonštratívny výpočet foriem zneužívania dominantného postavenia, a teda umožňuje postihovať aj konania, ktoré nenapĺňajú znaky skutkových podstát explicitne uvedených v § 8 ods. 2 zákona, ale ktoré sú zneužitím dominantného postavenia. 

207.	Aby určité správanie podnikateľa v dominantnom postavení predstavovalo zneužívanie dominantného postavenia, musí mať negatívny dopad na súťaž. Štandardom, na základe ktorého sa hodnotí, či určité správanie podnikateľa má dopad na súťaž alebo nie, je spotrebiteľský blahobyt (consumer welfare), a teda len správanie, ktoré vedie k zníženiu spotrebiteľského blahobytu buď vo forme vyššej cenovej úrovne, zníženia kvality či zúženia ponuky pre spotrebiteľa, sa dá považovať za protisúťažné. Tento princíp je tiež v súlade s postupom Európskej komisie, ktorá pri posudzovaní protisúťažných praktík kladie dôraz na spotrebiteľský blahobyt a ktorá tento štandard zadefinovala aj v Usmernení k čl. 82. 

6.1.1	Popis správania Slovnaftu 

208.	Slovnaft vyrába benzín a naftu, ktoré na úrovni veľkoobchodu predáva svojim odberateľom. Odberateľmi Slovnaftu sú jednak koneční spotrebitelia (napr. stavebné firmy, poľnohospodárske družstvá, priemyselné firmy, dopravcovia – teda spoločnosti vlastniace vozový park) a jednak predajcovia, obchodníci s pohonnými hmotami a siete maloobchodných čerpacích staníc, ktorí PHM predávajú ďalej. V rokoch 2005 – 2006 mal Slovnaft takmer 500 odberateľov nafty a 30 – 80 odberateľov benzínu, ktorí odoberali od 1 000 l až po viac ako 100 mil. l PHM ročne. 

209.	Zmluvy medzi Slovnaftom a všetkými jeho odberateľmi týkajúce sa predaja PHM boli v podstate rovnakého znenia a boli štandardne uzatvárané zväčša na ročné obdobie. Slovnaft predajnú cenu PHM pre všetkých odberateľov stanovoval rovnakým spôsobom. Konkrétna cena PHM nebola v zmluve uvedená a v čase podpisu zmluvy ani nebola odberateľovi známa. V zmluve sa len uvádzalo, že táto cena bude určovaná v zmysle platného ponukového cenníka v čase dodania a Metodiky pravidiel stanovovania predajných veľkoobchodných cien pohonných hmôt spoločnosti Slovnaft pre trh SR (ďalej len „Metodika“). Veľkoobchodná cenníková cena bola rovnaká pre všetkých odberateľov, Slovnaft ju jednostranne menil niekoľkokrát ročne a jej zmeny odberateľom oznamoval. Spôsob (resp. vzorec) výpočtu veľkoobchodnej cenníkovej ceny a frekvencia jej zmien tiež neboli odberateľom vopred známe. 

210.	Konečná predajná cena PHM bola v zmluve stanovená ako veľkoobchodná cenníková cena plus k nej fixne stanovená zľava - prirážka alebo zrážka, ktorá bola stanovovaná individuálne, pre každého odberateľa bola iná a platila po celý rok (resp. po dobu trvania zmluvy). Keďže veľkoobchodná cenníková cena bola pre všetkých odberateľov rovnaká, v rámci posudzovania praktiky sa úrad zaoberal len zľavami, ktoré napriek tomu, že v porovnaní s celkovou cenou PHM neboli vysoké, mohli spôsobiť problémy na trhu, pretože PHM sú homogénnym produktom, kde dôležitým kritériom výberu zo strany spotrebiteľa je cena. Zároveň cenové rozpätie medzi jednotlivými odberateľmi Slovnaftu bolo pomerne nízke a pre odberateľov bol dôležitý aj malý rozdiel v cene vo výške niekoľko málo desiatok halierov na liter PHM.  

211.	Konkrétnu výšku zľavy Slovnaft dohodoval s každým odberateľom individuálne. Aj pri viac ako 500 odberateľoch Slovnaft realizoval predaj PHM spôsobom založeným na osobných kontaktoch, kedy obchodní zástupcovia Slovnaftu navštevovali odberateľov a v rámci rokovaní si zisťovali maximum informácií o nich, o ich preferenciách ako aj o atraktivite odberateľa pre konkurenciu. Na základe týchto informácií bola potom každému odberateľovi individuálne určená výška zľavy. 

212.	Zľava podľa vyjadrenia Slovnaftu odzrkadľovala rozdiely spojené s charakterom odberu PHM konkrétnym odberateľom (napr. veľkosť odberu, splatnosť faktúry) a boli v nej zahrnuté aj dopravné náklady, ak dopravu pre odberateľa zabezpečoval Slovnaft, čo bolo u väčšiny odberateľov.   

213.	Jednu časť zľavy tvorili množstevné zľavy, ktoré podľa Slovnaftu boli poskytované takým spôsobom, že boli stanovené pásma v závislosti od veľkosti odberu, ku ktorým prislúchala určitá výška zľavy. Množstevné zľavy boli stanovené osobitne pre naftu a osobitne pre benzín. Konkrétne množstevné zľavy, tak ako ich uviedol Slovnaft, sú v tabuľke 16 (pre naftu) a v tabuľke 17 (pre benzín). 

Tab. 16 – Množstevné zľavy - nafta	Tab. 17 – Množstevné zľavy - benzín

od 
(v 1000 l)	do 
(v 1000 l)	množ. zľava (Sk/1000 l)	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
od 
(v 1000 l)	do 
(v 1000 l)	množ. zľava (Sk/1000 l)	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	

214.	Podľa informácií poskytnutých Slovnaftom, konečná zľava odrážala aj zľavu za splatnosť faktúry. Zľavy za splatnosť boli stanovené v Metodike ako prirážka resp. zrážka v Sk na tis. litrov v závislosti od dní splatnosti faktúry rovnako pre benzín aj naftu, a to nasledovným spôsobom: 

Tabuľka 18 – Zľavy Slovnaftu za splatnosť faktúry

splatnosť 
faktúry (dni)	zľava 
(Sk/1000 l) 	splatnosť 
faktúry (dni)	zľava 
(Sk/1000 l) 	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]			

215.	V prípade, ak PHM prepravoval Slovnaft, v zľave boli zakalkulované aj dopravné náklady. Dopravné náklady boli účtované na jeden liter prepravených PHM v závislosti od vzdialenosti v km, na ktorú boli PHM prepravované. Ak si odberateľ PHM prepravoval sám, v zľave by dopravné náklady nemali byť zahrnuté. Podľa vyjadrenia Slovnaftu, dopravné náklady boli kalkulované rovnako pre benzín aj pre naftu, a to nasledovným spôsobom: 

Tabuľka 19 – Tarify za prepravu 

od (km)	do (km) 	tarifa (Sk/l)	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	

216.	Okrem množstevných zliav, zliav za splatnosť faktúry a dopravných nákladov, ktoré Slovnaft určitým spôsobom vysvetlil a uviedol ich konkrétnu výšku, ktorú podľa jeho vyjadrení aj uplatňoval, naviac deklaroval, že na výšku zľavy majú vplyv aj ďalšie faktory, ale nikdy neuviedol, ako konkrétne pri stanovení výšky zľavy tieto iné skutočnosti zohľadňoval. Odberatelia Slovnaftu nemali presnú a jasnú vedomosť o tom, ktoré faktory a akou mierou vstupovali do zľavy, zo strany Slovnaftu im toto nebolo nikdy vysvetlené, ani na ich žiadosť.

217.	Keď úrad posudzoval výšku zliav prislúchajúcu jednotlivým odberateľom zistil, že zľavy uplatňované Slovnaftom boli pre každého z odberateľov rozdielne, pričom ale rozdiely v zľavách nebolo možné odôvodniť objektívnymi rozdielmi medzi odberateľmi alebo objektívnymi rozdielmi v nákladoch predaja (t.j. predmetné správanie predstavovalo praktiku diskriminácie).  

6.1.2	Koncept praktiky diskriminácie 

218.	K posúdeniu predmetnej praktiky úradom účastník konania hlavne namietal, že v rozhodnutiach č. 2006/DZ/2/1/140 a 2007/DZ/R/2/102 úrad praktiku posúdil formálnym, a nie ekonomickým prístupom, ku ktorému celkovo nastal posun v súťažnej oblasti. V tejto súvislosti účastník konania tiež namietal, že úrad v rámci dokazovania praktiky nevykonal ekonomické analýzy a nezohľadnil prístup Európskej komisie k posudzovaniu prípadov zneužívania dominantného postavenia vyjadrený najmä v Usmernení k čl. 82 (vtedy len vo forme návrhu). Aj na základe týchto námietok ako aj v súlade s celkovým posunom od formálneho posudzovania prípadov k ekonomickému posudzovaniu prípadov v súťažnej oblasti, sa úrad zameral viac na ekonomickú stránku prípadu, dokazovanie praktiky rozšíril o ekonomické dôkazy a relevantnú ekonomickú teóriu a takisto, pokiaľ to bolo relevantné, prihliadol na princípy posudzovania zneužívania dominantného postavenia vyjadrené v Usmernení k čl. 82.  

219.	Diskriminácia je jednou z praktík zneužívania dominantného postavenia. Jej podstatou je, že podnikateľ v dominantnom postavení predáva rovnaké produkty rôznym zákazníkom za rozličné ceny, pričom tieto rozdiely v cenách neodrážajú rozdiely v nákladoch predaja, teda pri porovnateľnom plnení sú voči podnikateľom uplatňované rozdielne podmienky. Praktika diskriminácie sama o sebe nemusí nevyhnutne mať negatívny dopad na súťaž, preto úrad sa zameral hlavne na posúdenie, či konkrétne v tomto prípade je správanie Slovnaftu protisúťažné (viď bod 207). 

220.	Praktika diskriminácie môže mať vylučovací alebo vykorisťovateľský charakter. Pri diskriminácii ako vykorisťovateľskej praktike dominant účtuje odberateľom rozdielne ceny nie na základe nákladov spojených s tovarom (predajom) ale podľa ich ochoty platiť a možností odísť ku konkurencii tak, aby to bolo pre neho ziskové. V dôsledku tejto praktiky majú odberatelia s vyššou ochotou platiť a menšou možnosťou odísť ku konkurencii neodôvodnene vyššie ceny, čím sa dominantovi zvyšuje zisk, pričom ale nemusí byť z trhu nikto vylúčený. Naopak, dôsledkom diskriminácie ako vylučovacej praktiky je vytlačenie z trhu buď konkurenta dominanta alebo niektorých odberateľov dominanta. 

221.	V prípade Slovnaftu malo správanie charakter vykorisťovateľskej praktiky, preto sa úrad ďalej zaoberá len touto formou diskriminácie. Ako je zrejmé zo znenia § 8 ods. 2 písm. c) zákona, toto ustanovenie pokrýva len vylučovaciu formu praktiky diskriminácie, preto úrad posudzoval správanie podľa § 8 ods. 2 zákona (bližšie k tomuto aj v bodoch 316 - 318).  

222.	Aby vôbec mohlo dôjsť k praktike diskriminácie (jej vykorisťovateľskej forme), musia byť splnené dva základné predpoklady. Prvý spočíva v tom, že dominant musí mať spôsob, akým triedi, rozlišuje zákazníkov podľa ich ochoty platiť tak, aby im mohol účtovať rozdielne ceny takým spôsobom, aby to bolo pre neho ziskové. Druhým predpokladom je, že nemôže dôjsť k arbitráži alebo opätovnému predaju - k realizácii kúpy a predaja s cieľom dosiahnuť zisk z rozdielov v cenách.  

223.	Zo spôsobu, akým Slovnaft dohodoval zľavy je zrejmé, že počas osobných rokovaní pri uzatváraní zmluvy Slovnaft vedel zistiť preferencie každého z odberateľov, nakoľko je odberateľ atraktívny pre konkurenciu a pod., teda vedel si individuálne triediť zákazníkov na základe ich ochoty platiť alebo možností odísť ku konkurencii. Na základe týchto informácií bol Slovnaft schopný stanoviť každému z odberateľov individuálnu cenu a to v maximálnej miere, akú bol odberateľ ochotný zaplatiť. Zároveň na trhu bola do značnej miery obmedzená možnosť arbitráže (uvedené predpoklady sú detailnejšie rozobraté ďalej v kapitole 6.1.3). 

224.	Ak spoločnosť v dominantnom postavení uplatňuje praktiku diskriminácie (vykorisťovacej formy) a stanovuje ceny každému z odberateľov individuálne, na mieru, podľa jeho preferencií a/alebo možností odísť ku konkurencii, tak dôsledkom takejto praktiky je, že odberatelia majú rozdielne ceny zodpovedajúce maximu toho, čo sú ochotní zaplatiť, pričom rozdiely v cenách medzi odberateľmi nie je možné objektívne (napr. na základe rozdielnych nákladov) odôvodniť - tí odberatelia, ktorí napr. majú menej možností odísť ku konkurencii, majú neodôvodnene vyššie ceny, v dôsledku čoho dochádza k zníženiu spotrebiteľského blahobytu (prebytku) a jeho presunu do zisku dominanta.  
225.	Uvedené neznamená, že dominant musí každému odberateľovi účtovať rovnaké ceny a že nemôže diferencovať ceny na základe určitých nákladových charakteristík (napr. množstevné zľavy). Objektívne odôvodnené zľavy umožňujú reagovať na konkurenciu, zvyšujú predané množstvo a v konečnom dôsledku sú pre konkurenciu a spotrebiteľa pozitívne. Približne v tomto duchu  Slovnaft argumentoval aj v rámci odôvodňovania množstevných zliav (prečo nastavil takú výšku množstevných zliav akú nastavil) – hlavným motívom vytvorených množstevných zliav bolo zabezpečiť predaj optimálneho objemu PHM [...].

226.	V nadväznosti na uvedené úrad zdôrazňuje, že v tomto rozhodnutí sa nevyjadruje k celkovým zľavám Slovnaftu, ale len k časti zliav, ktoré sa nedajú objektívne odôvodniť, kedy rozdiely v zľavách nevychádzajú z objektívne vysvetliteľných faktorov, ale kedy už Slovnaft využíva závislosť určitých odberateľov na ňom resp. ich individuálnu ochotu platiť a menej možností prejsť ku konkurencii a na základe tohto účtuje odberateľom rozdielne zľavy. 

227.	Usmernenie k čl. 82 sa síce týka len vylučovacích praktík, avšak v návrhu tohto Usmernenia bola okrajovo spomenutá aj vykorisťovacia forma diskriminácie. Konkrétne, v bode 141 návrhu je uvedené: Usmernenie „...sa nezoberá situáciou, ak zámerom diskriminácie a/alebo jej efektom je priamo vykorisťovať (určitých) odberateľov. Takéto priame vykorisťovanie môže byť hlavne v prípade nepodmienených rabatov. Priame vykorisťovanie má formu diskriminácie medzi zákazníkmi a zákazníci, ktorí majú vyššiu ochotu platiť a menej možností odísť k inému dodávateľovi, platia vyššie ceny ako ostatní.“ 

6.1.3	 Podmienky diskriminácie 

228.	Ako už bolo uvedené vyššie, aby mohlo dôjsť k praktike diskriminácie, musia byť splnené dva základné predpoklady. Prvým z nich je ten, že dominant musí mať spôsob, akým triedi, rozlišuje zákazníkov podľa ich ochoty platiť resp. podľa možností odísť k inému dodávateľovi tak, aby im mohol účtovať rozdielne ceny takým spôsobom, aby to bolo pre neho ziskové. Druhým predpokladom je, že nemôže dôjsť k arbitráži alebo opätovnému predaju - k realizácii kúpy a predaja s cieľom dosiahnuť zisk z rozdielov v cenách.  

Prvý predpoklad diskriminácie - triedenie zákazníkov 

229.	Slovnaft zľavy s každým odberateľom dohodoval individuálne pri uzatváraní zmluvy. Už z toho, ako Slovnaft popísal priebeh rokovaní je zrejmé, že tieto boli realizované tak, že v rámci nich Slovnaft získal informácie o každom jednom klientovi, o jeho preferenciách aj o tom, ako je odberateľ atraktívny pre konkurentov Slovnaftu. Priebeh rokovaní pri dohodovaní zľavy Slovnaft popísal nasledovne: „Vzhľadom na to, že máme vybudovanú sieť predajcov, väčšina rokovaní sa uskutočňuje v obchodných priestoroch kupujúceho. V prípade, ak sme s kupujúcim už mali v predchádzajúcom období obchodný vzťah je našou snahou na úvod rokovania zistiť jeho spokojnosť s predchádzajúcim zmluvným obdobím. Kupujúci nás spravidla informuje o spokojnosti s kvalitou PHM dodávaných počas roka resp. nás žiada o zmenu kvality v dôsledku vzniknutých problémov počas roka,... o spokojnosti s časom dodania PHM ... V prípade, ak rokujeme s kupujúcim, s ktorým nemáme žiadnu obchodnú skúsenosť, na úvod rokovania ponechávame vždy priestor na to, aby predniesol svoje požiadavky a svoju predstavu o obchodnej spolupráci s našou spoločnosťou. V tejto fáze nás noví potenciálni kupujúci z vlastného podnetu zvyknú informovať o svojej obchodnej skúsenosti s predchádzajúcim dodávateľom, pričom spravidla uvedú aj dôvody, pre ktoré im spolupráca s predchádzajúcim dodávateľom nevyhovovala a čo by v tejto súvislosti navrhli so spoločnosťou Slovnaft, a.s. prerokovať. 

230.	Po tejto úvodnej fáze nasleduje samotné rokovanie o predmete budúcej kúpnej zmluvy. Najčastejšie diskutované témy a požiadavky kupujúceho počas obchodného rokovania sú:
-	kupujúci zvyčajne porovnáva výšku finálnej ceny (vrátane množstevnej zľavy a nákladových faktorov), ktorú mu môžeme poskytnúť s konkurenčnými ponukami,
-	kupujúci nás informuje o množstve PHM, ktoré plánuje v nasledujúcom období nakúpiť, 
-	kupujúci nás informuje o požadovanom spôsobe splatnosti resp. dĺžke splatnosti,
-	kupujúci nás informuje o dodacích miestach, čo má vplyv na finálnu výšku ceny, keďže môže dôjsť k zmene prepravných nákladov,
-	kupujúci nás informuje o výške objemu PHM objednávaného na jednu dodávku, objem tovaru objednávaného na jednu dodávku, ako jeden z cenových činiteľov, môže výrazne zvýšiť flexibilitu a čas dodania PHM a ovplyvniť celkové náklady na obidvoch stranách,
-	...

231.	Na základe vyhodnotenia predchádzajúcich požiadaviek predkladáme kupujúcemu ponuku, ktorá je kombináciou a reakciou na jeho individuálne požiadavky. Naša ponuka je výsledkom základnej množstevnej zľavy, ku ktorej sú následne pripočítané resp. odpočítané prislúchajúce nákladové elementy (cenové činitele) súvisiace s konkrétnym obchodným vzťahom...“ 

232.	Úrad oslovil aj niekoľko desiatok odberateľov Slovnaftu, aby od nich zistil, ako prebiehal proces dohodovania zliav a ktoré faktory mali vplyv na výšku zľavy. Oslovení odberatelia potvrdili, že zľavy boli dohodované počas osobnej návštevy predajcu v sídle odberateľa, kde si predajca zisťoval detailné informácie o odberateľoch, ich potrebách. Avšak na rozdiel od tvrdení Slovnaftu, oslovení odberatelia sa zhodli na tom, že rokovania prebiehali veľmi jednostranne, a že zľava nebola dohodovaná, ale skôr jednostranne určovaná, doslova prideľovaná Slovnaftom.  

233.	 Odberatelia Slovnaftu takisto zhodne tvrdili, že nemali presnú a jasnú vedomosť o tom, ktoré faktory a akou mierou vstupovali do zľavy. Faktory, ktorých si boli viac menej vedomí, že ovplyvňovali výšku zľavy, boli len tie, ktoré sa dohodovali v zmluve – čo je odobraté množstvo, splatnosť faktúry, dopravné náklady (v zmluve sa dohodovala parita FCA alebo CPT, kde parita FCA znamená, že dohodnutá cena je bez dopravných nákladov a parita CPT znamená, že dohodnutá cena obsahuje aj dopravné náklady.) Sporadicky uvádzali aj iné faktory, ktoré podľa ich názoru ovplyvňovali výšku zľavy, ale tieto neboli jednotné a vo väčšine prípadov sa jednalo skôr o ich domnienky ako skutočnú vedomosť o tom, čo výšku zľavy ovplyvňovalo. Vyčísliť vplyv jednotlivých faktorov na výšku zľavy však nevedel nikto z oslovených odberateľov, podľa ich vyjadrení, Slovnaft ich o tom nikdy neinformoval. Ak aj odberatelia žiadali o určité vysvetlenie k tvorbe ceny, nikdy im nebolo poskytnuté, napriek tomu, že Slovnaft tvrdil „Hoci množstevné zľavy nie sú verejne publikované, kupujúcim na ich žiadosť poskytujeme informáciu o jednotlivých aplikovaných diskontoch.“

234.	Je zrejmé, že uvedený spôsob predaja PHM popísaný vyššie umožňoval Slovnaftu zistiť si maximum informácií o potrebách a preferenciách svojich jednotlivých odberateľov ako aj informácie o tom, nakoľko bol alebo nebol konkrétny odberateľ atraktívny a žiadaný pre konkurenciu, pretože ako uviedol Slovnaft, počas rokovaní získaval informácie o obchodných skúsenostiach odberateľov s inými dodávateľmi a „mnohokrát je Spoločnosť informovaná aj o konkurenčných ponukách, ktoré odberateľ dostal počas roka.“ 

235.	Na základe uvedeného úrad dospel k záveru, že na trhu boli vytvorené také podmienky, že Slovnaft bol schopný roztriediť si odberateľov podľa ich preferencií, ochoty platiť, atraktivity pre konkurenciu. Tým, že zľavu dohadoval s každým jedným odberateľom individuálne, bol zároveň schopný na základe získaných informácií každému z odberateľov stanoviť rozdielnu, individuálnu zľavu, šitú mu presne na mieru a v maximálnej možnej výške, ako bol odberateľ ochotný zaplatiť, pričom táto cena sa neodvíjala od nákladov spojených s daným odberateľom (predajom danému odberateľovi). Možnosť Slovnaftu individuálne stanovovať ceny vyslovene šité na mieru bola podporená aj tým, že Slovnaft nevytváral žiadny priestor pre objektívne, transparentné a nárokovateľné stanovovanie zliav, kedy by bol odberateľom aspoň približne známy mechanizmus napr. množstevných zliav alebo aspoň ktoré faktory ovplyvňujú výšku zľavy. 

Druhý predpoklad diskriminácie - nemožnosť arbitráže   

236.	Druhým predpokladom existencie diskriminácie je nemožnosť tzv. arbitráže, pod čím sa rozumie realizácia kúpy a predaja s cieľom dosiahnuť zisk z rozdielov v cenách.  

237.	Kúpa a opätovný predaj PHM s cieľom dosiahnuť zisk na trhu v určitej miere existovala. Pri hodnotení sily, významu a úspešnosti arbitrov však treba zohľadniť dva významné faktory, ktoré podporujú možnosť a úspešnosť arbitráže alebo jej bránia. Aby mohla byť arbitráž úspešná, je potrebná dobrá informovanosť arbitrov o účtovaných cenách a na možnosť a úspech arbitráže tiež vplýva výška transakčných nákladov, teda nákladov spojených s arbitrážou, ktorá ovplyvňuje zisk z arbitráže. 

238.	Čo sa týka informovanosti o cenách, v bodoch 233 - 235 už úrad popísal, že na trhu neexistovali dokonalé informácie o cene. Slovnaft vytvoril netransparentný systém stanovovania zliav, kedy do zľavy bolo zahrnutých viacero faktorov vrátane dopravných nákladov, takže ceny individuálnych transakcií boli ťažko porovnateľné. Túto netransparentnosť posilňovala a informovanosť agentov sťažovala aj skutočnosť, že Slovnaft neinformoval o tom, ktoré faktory a v akej miere mali vplyv na výšku zľavy a tieto informácie neposkytoval odberateľom ani na ich výslovnú žiadosť. Arbitráž mohla sťažovať aj tá skutočnosť, že nielen zľavy, ale základné ceny (resp. ich zmeny) boli stanovované nepredvídateľne (viď kapitola 5.1.4). 

239.	Arbitráž je tiež spojená s nie zanedbateľnými nákladmi. Predajcovia, ktorí ju vykonávajú, potrebujú mať k dispozícii minimálne vozový park, ktorým realizujú prepravu PHM. Na druhej strane, cenová politika Slovnaftu dávala malý priestor na inú cenotvorbu ako Slovnaft (viď bod 66) a tiež malý priestor na zisk z arbitráže, pretože rozdiely v zľavách medzi jednotlivými odberateľmi neboli veľké. 

240.	Arbitráži mohol brániť aj systém predaja PHM vytvorený Slovnaftom. Odberatelia mali uzatvorené zväčša ročné zmluvy. Slovnaft zároveň sankcionoval neodber PHM, pričom sankcia bola vysoká: [...] Sk/1000 l (na porovnanie – v roku 2005 zľava poskytnutá najväčšiemu odberateľovi [...] bola [...] Sk/1000 l). Koneční odberatelia okrem predajcov mali zvyčajne len jeden zdroj dodávok PHM a v spojení s tým, že mali uzatvorené ročné zmluvy a vysoko sankcionovaný neodber PHM, tu ani nebol vytvorený priestor na flexibilné reagovanie na zmeny cien alebo na ponuky od iných hráčov.  

241.	Nedá sa poprieť, že arbitráž na trhu do určitej miery existovala, ale podmienky pre ňu neboli ideálne, takže arbitráž mohla existovať len v menšom rozsahu. 

6.1.4	Východiskové údaje na preukázanie praktiky diskriminácie  

242.	Úrad pri preukazovaní praktiky diskriminácie pracoval s údajmi, ktoré mu predložil Slovnaft o všetkých svojich odberateľoch nafty a benzínu za rok 2005 a 2006. Údaje o odberateľoch boli predložené pre benzín aj pre naftu v nasledujúcom členení:  
-	názov odberateľa.
-	segment, do ktorého odberateľ patrí (stavebníctvo, priemysel, poľnohospodárstvo, doprava, predaj PHM, ostatné),
-	kontrahovaný objem nafty/benzínu v 1000 l,
-	celková zľava poskytnutá odberateľovi zo základnej cenníkovej ceny v Sk/1000l,
-	spôsob prepravy PHM (zväčša autocisterna predávajúceho alebo kupujúceho),
-	splatnosť faktúry v dňoch,
-	vzdialenosť odberateľa od odberného miesta (terminálu) v km.

243.	Úrad v dátach vykonal určité technické úpravy, aby bolo možné ich  bezproblémové použitie v analýzach, konkrétne pri číselných údajoch odstránil nečíselný údaj, odstránil zdvojené dáta a opravil očividné chyby. 
244.	V prípadoch, ak boli uvedené dve (príp. tri) zľavy pre jedného odberateľa, ktoré vyplývali z rôznych platobných podmienok alebo z rozdielnych typov prepravy (doprava zabezpečovaná samostatne alebo Slovnaftom), úrad pristúpil k rozdeleniu pozorovania na dve (príp. tri) pozorovania. Napr. ak jeden odberateľ mal dve zľavy a dve platobné podmienky, tak toto pozorovanie bolo rozdelené na dve pozorovania, kde každé obsahovalo jednu zľavu a k nej prislúchajúcu platobnú podmienku.

245.	Členenie odberateľov do jednotlivých kategórií (sektorov) v údajoch poskytnutých Slovnaftom nebolo konzistentné medzi jednotlivými rokmi, pričom Slovnaft rozdielne zaradenie odberateľa podľa sektora v rámci jednotlivých rokov neodôvodnil. Preto úrad zjednotil zaradenie odberateľov do sektorov v jednotlivých rokoch.
246.	Takto upravené údaje predstavovali základné východiskové databázy údajov s ktorými úrad pracoval pri preukazovaní praktiky ako aj pri odhade získaného majetkového prospechu Slovnaftom. Databázy údajov boli vytvorené zvlášť pre každý rok ako aj zvlášť pre benzín a naftu.

6.1.5	Diskriminácia na trhu predaja nafty na úrovni veľkoobchodu 

247.	Pri posudzovaní, či došlo k diskriminácii na trhu predaja nafty na úrovni veľkoobchodu alebo nie, sa nedá porovnávať absolútna výška zliav účtovaná jednotlivým odberateľom, nakoľko táto sa pre jednotlivých odberateľov líši v závislosti od odobratého množstva, splatnosti faktúr, a taktiež sú v nej zahrnuté dopravné náklady v prípade, ak dopravu zabezpečoval Slovnaft. Úrad preto zľavy poskytované odberateľom nafty „očistil“ o dopravné náklady podľa cenníka predloženého Slovnaftom (tabuľka 19), ako aj o to, aká množstevná zľava a aká zľava za splatnosť by jednotlivým odberateľom prislúchala podľa oficiálnych zliav deklarovaných Slovnaftom (tabuľka 16 a tabuľka 18) v závislosti od odobratého množstva a splatnosti faktúry. Aj po takomto očistení zliav však značná časť zľavy ostala nevysvetlená. 

248.	Zo [...] odberateľov, s ktorými Slovnaft uzatvoril zmluvu na odber nafty na rok 2005, [...] odberateľov malo takú zľavu, aká by im prislúchala na základe im prislúchajúcim množstevným zľavám, zľavám za splatnosť a po zohľadnení dopravných nákladov, [...] odberateľov malo ešte ďalšiu, nevysvetlenú prirážku od +10 Sk/1000 l do +780 Sk/1000 l a [...] odberateľov malo lepšiu zľavu, aká by im prislúchala od -10 Sk/1000 l do -1060 Sk/1000 l.  

249.	V tabuľke 20 sú na ilustráciu uvedené najvýraznejšie nezrovnalosti medzi skutočne poskytnutou zľavou a zľavou, aká by odberateľovi prislúchala na základe množstevných zliav, zliav za splatnosť a dopravných nákladov za rok 2005. V stĺpci Rozdiel je vyjadrené, o koľko mal odberateľ horšiu zľavu ako mal mať (kladné číslo) alebo o koľko mal lepšiu zľavu ako mal mať (záporné číslo).

Tabuľka 20 – Najvýraznejšie nezrovnalosti v poskytnutých zľavách (nafta - rok 2005)

Názov	Sektor	Zľava - mal	Zľava – mal mať	Rozdiel 	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	780	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	710	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	690	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	690	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	650	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	620	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	620	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	620	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	620	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	610	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	610	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	610	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	610	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	610	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	610	
.....	.....	.....	.....	.....	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-490	
[...]	ostatné	[...]	[...]	-530	
[...]	predajca	[...]	[...]	-560	
[...]	doprava	[...]	[...]	-560	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-645	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-680	
[...]	doprava	[...]	[...]	-738	
[...]	doprava	[...]	[...]	-760	
[...]	doprava	[...]	[...]	-810	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-820	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-820	
[...]	ostatné	[...]	[...]	-860	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-861	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-951	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-1 060	

250.	Podobne v roku 2006 zo [...] odberateľov, s ktorými Slovnaft uzatvoril zmluvu na odber nafty, [...] odberateľov malo takú zľavu, aká by im prislúchala na základe im prislúchajúcim množstevným zľavám, zľavám za splatnosť a po zohľadnení dopravných nákladov, [...] odberateľov malo ešte ďalšiu, nevysvetlenú prirážku od +10 Sk/1000 l do +1120 Sk/1000 l a [...] odberateľov malo lepšiu zľavu, aká by im prislúchala od -10 Sk/1000 l do -985 Sk/1000 l. 

251.	V tabuľke 21 sú na ilustráciu uvedené niektoré najvýraznejšie nezrovnalosti medzi skutočne poskytnutou zľavou a zľavou, aká by odberateľovi prislúchala na základe množstevných zliav, zliav za splatnosť a dopravných nákladov za rok 2006. V stĺpci Rozdiel je vyjadrené, o koľko mal odberateľ horšiu zľavu ako mal mať (kladné číslo) alebo o koľko mal lepšiu zľavu ako mal mať (záporné číslo).

Tabuľka 21 – Najvýraznejšie nezrovnalosti v poskytnutých zľavách (nafta - rok 2006)

Názov	Sektor	Zľava - mal	Zľava – mal mať	Rozdiel 	
[...]	priemysel	[...]	[...]	1 120	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	priemysel	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos. 	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 090	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 050	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 050	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 030	
[...]	poľnohos.	[...]	[...]	1 030	
.....	.....	.....	.....	.....	
[...]	predajca	[...]	[...]	-610	
[...]	predajca	[...]	[...]	-610	
[...]	predajca	[...]	[...]	-615	
[...]	predajca	[...]	[...]	-630	
[...]	doprava	[...]	[...]	-630	
[...]	predajca	[...]	[...]	-651	
[...]	ostatné	[...]	[...]	-680	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-680	
[...]	predajca	[...]	[...]	-681	
[...]	predajca	[...]	[...]	-690	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-690	
[...]	doprava	[...]	[...]	-710	
[...]	doprava	[...]	[...]	-730	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-895	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-985	

252.	Slovnaft tvrdil, že v zľavách sú zohľadnené aj iné faktory (najmä dielčie dodávky a bankové garancie), vo viacerých listoch však tieto ďalšie faktory uvádzal rozdielne a nešpecifikoval konkrétny vplyv týchto ďalších faktorov na výšku zľavy alebo systém ich výpočtu. 

253.	Slovnaft vo viacerých listoch tiež konkrétne zdôvodňoval rozdiely v zľavách nad rámec množstevných zliav a zliav za splatnosť u niektorých odberateľov. Napr. listom doručenom úradu 27.9.2005 (položka spisu 161 – všeobecné šetrenie) rozdiely vo vybraných prípadoch zdôvodnil tak, ako je to uvedené v tabuľke 22. 

254.	Stĺpec Rozdiel vyjadruje rozdiel medzi zľavou stanovenou v zmluve a zľavou, ktorá by odberateľovi prislúchala podľa množstevných zliav a zliav za splatnosť deklarovaných Slovnaftom. Záporné číslo znamená, že skutočne poskytnutá zmluvná zľava bola lepšia ako by odberateľovi prislúchala podľa deklarovaných množstevných zliav a zliav za splatnosť, kladné číslo znamená, že skutočne poskytnutá zmluvná zľava bola horšia ako by prislúchala podľa deklarovaných množstevných zliav a zliav za splatnosť. 

Tabuľka 22 – Zdôvodnenie rozdielov v zľavách 1

Názov	
 Množstvo (v tis. l)	splatnosť	Zmluvná zľava 	Množst. zľava	Zľava splatnosť	
Rozdiel 	Rozdiel (DN)	

Vysvetlenie 	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
 
255.	Všetky rozdiely, kladné aj záporné, Slovnaft zdôvodnil spôsobom dopravy nafty – vlastná doprava. Pritom v prípade odberateľov [...] dopravné náklady neboli zahrnuté v zľave, ale  u ostatných odberateľov áno. Neodôvodnené rozdiely po zohľadnení dopravných nákladov sú uvedené v stĺpci Rozdiel (DN). Po zohľadnení dopravných nákladov sú rozdiely v zľavách vysvetlené viac menej dielčimi dodávkami, a to aj horšie zľavy (v prípade [...]) aj lepšie zľavy [...] pričom celkový objem odberu u týchto odberateľov bol porovnateľný a uvedení odberatelia mali aj rovnomerné mesačné odbery. Z uvedeného vyplýva, že nie je možné brať dielčie dodávky ako hodnoverný faktor vysvetľujúci neodôvodnené rozdiely v zľavách.  

256.	Na základe zistených skutočností úrad dospel k záveru, že Slovnaft realizoval taký systém predaja, kedy mal o každom odberateľovi informácie týkajúce sa jeho preferencií, jeho atraktivity pre konkurenciu, na základe čoho účtoval každému z odberateľov rozdielnu zľavu na maximálne možnej úrovni. Zľavy boli stanovované individuálne, boli u každého z odberateľov rozdielne, a rozdiely nebolo možné odôvodniť rozdielmi v nákladoch predaja. Z tabuliek 20 a 21 sa dá predpokladať, že vyššie neodôvodnené prirážky a teda v konečnom dôsledku vyššie ceny mali tí odberatelia, ktorí boli menej atraktívni pre konkurentov Slovnaftu (napr. odberatelia patriaci do kategórie poľnohospodárstvo) a lepšie zľavy a teda v konečnom dôsledku nižšie ceny mali tí odberatelia, ktorí boli atraktívnejší pre konkurentov Slovnaftu resp. ktorí boli menej závislí na dodávkach od Slovnaftu. 

Preukázanie diskriminácie na trhu nafty – regresia 

257.	Spôsob preukazovania praktiky diskriminácie úrad rozšíril aj o regresnú analýzu, v rámci ktorej je možné zohľadniť aj skutočné správanie sa Slovnaftu pri určovaní zliav odberateľom (teda nielen to, čo Slovnaft deklaroval, že dodržiava, z čoho úrad vychádzal pri preukazovaní praktiky v predchádzajúcej časti rozhodnutia) a ktorá je v porovnaní s predchádzajúcim prístupom aj flexibilnejšia. 

258.	V tomto prípade úrad regresnú analýzu použil na preukázanie tvrdení z bodu 256 a pomocou regresnej analýzy zisťoval, či na výšku zľavy vplývalo aj to, ako atraktívny je odberateľ pre konkurenciu (resp. ako je závislý na Slovnafte), a či odberatelia, ktorí nie sú pre konkurenciu až tak atraktívni mali horšie zľavy a teda v konečnom dôsledku vyššie ceny oproti ostatným odberateľom. Zároveň regresiou je možné aj približne kvantifikovať veľkosť tohto prípadného rozdielu v zľavách, t.j. vyčísliť, o koľko majú odberatelia menej atraktívni pre konkurenciu horšie zľavy (a teda vyššie ceny) oproti ostatným. 

259.	Závislou premennou, teda tou, ktorá sa regresným modelom vysvetľuje, je zľava (výška zľavy). Do modelu sú zahrnuté premenné, ktoré vyjadrujú závislosť odberateľa od Slovnaftu a jeho atraktivitu pre konkurenciu. Toto sú tzv. testovacie premenné a cieľom regresnej analýzy je testovať ich významnosť, teda testovať hypotézu, že vyššie prirážky resp. nižšie zľavy mali tí odberatelia, ktorí neboli príliš atraktívni pre konkurenciu. Podľa Slovnaftu rozhodujúci vplyv na určenie výšky zľavy majú faktory ako odobraté množstvo, splatnosť faktúry a dopravné náklady. Preto úrad do modelu zahrnul aj tieto premenné ako tzv. kontrolné premenné. Týmto je zabezpečené, že v testovacích premenných bude zachytený ich vplyv na výšku zľavy už po zohľadnení množstva, splatnosti faktúr a dopravných nákladov.

260.	Ako už bolo vysvetlené vyššie, Slovnaft každému z odberateľov stanovoval individuálnu zľavu, šitú mu na mieru, na základe detailných informácií o odberateľovi, jeho preferenciách, jeho atraktivite pre konkurenciu. Aj keď zľavy boli stanovované individuálne, na testovanie je potrebné vytvoriť určitú zjednodušenú premennú, vyjadrujúcu atraktivitu odberateľa pre dodávateľa. Túto skutočnosť vo výraznej miere odráža aj sektor, do ktorého odberateľ patrí a odberatelia v konkrétnom sektore vykazujú určité spoločné charakteristiky, čo sa týka ich atraktívnosti pre dodávateľov.

261.	Úrad zistil, že predajcovia (Slovnaft, OMV Slovensko, Shell Slovakia, Oktan, Spectrum) si pre interné potreby sledovali, do ktorého sektora odberateľ patrí. Každý z uvedených predajcov mal členenie kategórií odberateľov iné, ale všetci predajcovia rozlišovali viac menej tieto kategórie odberateľov: poľnohospodárske družstvá, priemysel, stavebníctvo, doprava a obchod/predaj/distribúcia PHM. 

262.	Z vyjadrení dodávateľov PHM v rámci správneho konania vyplynulo, že  za najatraktívnejšiu kategóriu odberateľov považovali odberateľov zo sektoru doprava a obchod/distribúcia, nakoľko títo odberatelia odoberajú veľké množstvá PHM a okrem PHM často odoberajú aj iné produkty, napr. oleje. Záujem im mali dodávať všetci konkurenti Slovnaftu aktívni na úrovni veľkoobchodu. Najmenej atraktívnou kategóriou odberateľov boli odberatelia z kategórie poľnohospodárstvo. Ide o subjekty odoberajúce menšie množstvá, dodávka pre ne je spojená s náročnejšou logistikou, odoberajú aj červenú naftu, ktorú nie všetci konkurenti Slovnaftu dodávajú. Tejto kategórii odberateľov napr. nedodáva vôbec {...}, spoločnosť {...} im dodáva len v minimálnej miere}. Odberatelia patriaci do kategórie priemysel a stavebníctvo budú zrejme niekde medzi týmito dvomi kategóriami. Preto ako premennú vyjadrujúcu atraktivitu odberateľa pre dodávateľa úrad použil príslušnosť odberateľa k určitému sektoru.  

263.	Pri vytváraní premennej vyjadrujúcej príslušnosť odberateľa k sektoru úrad vychádzal z údajov poskytnutých Slovnaftom (bod 242). Slovnaft uviedol členenie odberateľov na kategórie stavebníctvo, priemysel, poľnohospodárstvo, doprava, predaj PHM, ostatné. Kategória ostatní však obsahovala malý počet pozorovaní (v prípade nafty 3 v roku 2005 a 2 v roku 2006, v prípade benzínu 1 v roku 2005), a keďže spoločnosti patriace do kategórie ostatní svojim predmetom činnosti najviac zodpovedali kategórii priemysel, boli tieto dve kategórie zlúčené. Do kategórie priemysel bola z rovnakých dôvodov včlenená aj kategória stavebníctvo (obsahovala malý počet pozorovaní - v prípade benzínu 2 v roku 2005 a 3 v roku 2006, v prípade nafty 16 v roku 2005 a 12 v roku 2006, a z pohľadu činnosti spoločností sa stavebníctvo najviac približuje k priemyslu). Zlúčenie kategórie stavebníctvo s priemyslom podporuje aj fakt, že ak sa vytvoril model s oboma kategóriami samostatne, tak koeficienty pre priemysel a stavebníctvo neboli od seba štatisticky významne odlišné. Úrad takisto včlenil kategóriu doprava do kategórie predaj, tiež z dôvodu málo pozorovaní v kategórii doprava ( v prípade benzínu 4 v roku 2005 a 12 v roku 2006, v prípade nafty 16 v roku 2005 a 22 v roku 2006) a ako už bolo uvedené, dôvodom zlúčenia bolo aj to, že odberatelia zaradení do kategórie doprava aj predaj patrili medzi najatraktívnejších odberateľov. Zlúčenie kategórií predaj a doprava podporuje aj tá skutočnosť, že ak sa vytvoril model s oboma kategóriami samostatne, tak koeficienty pre predaj a pre dopravu neboli od seba štatisticky významne odlišné. 

264.	Ako vyplýva z uvedeného, boli vytvorené tri binárne premenné (dummies) vyjadrujúce príslušnosť odberateľa k určitému sektoru – polno (zahŕňa odberateľov patriacich do kategórie poľnohospodárstvo), priem (zahŕňa odberateľov patriacich do kategórie priemysel, stavebníctvo a ostatné) a predaj (zahŕňa odberateľov patriacich do kategórie predaj a doprava). Cieľom regresnej analýzy je testovať hypotézu, či tieto binárne premenné sú štatisticky významné, teda či sa dá tvrdiť, že Slovnaft dával systematicky rozdielne zľavy odberateľom patriacim do rozličných kategórií a rovnako aj zistiť, či kategórie odberateľov menej atraktívne pre konkurenciu mali zľavy horšie (a teda vyššie ceny). 

265.	Úrad zdôrazňuje, že uvedenou regresiou nepreukazuje diskrimináciu medzi sektormi resp. odberateľmi patriacimi do rôznych sektorov. Diskriminácia spočíva v určovaní individuálnej ceny každému odberateľovi na úrovni jeho ochoty platiť, kde vyššie ceny majú tí odberatelia s vyššou ochotou platiť a s menšou možnosťou prejsť ku konkurencii, premenné vyjadrujúce príslušnosť k sektoru sú použité len ako „pomocné“ premenné odrážajúce uvedenú skutočnosť.  

266.	Na základe uvedeného posudzovaný model bude  

zľava = f (odobraté množstvo, splatnosť faktúry, dopravné náklady, závislosť od Slovnaftu vyjadrená príslušnosťou k určitému sektoru)

267.	Vytvorené boli nasledovné premenné:  

zlava 	= výška zľavy poskytovaná danému odberateľovi Slovnaftu v Sk na tis. litrov (kladné číslo je prirážka k základnej cene a záporné číslo je zrážka zo základnej ceny)

mnozstvo	= množstvo nafty, ktoré mal daný odberateľ kontrahované v zmluve  v tis. litroch

platba		= počet dní splatnosti faktúry, ak Slovnaft požadoval platbu vopred, tak platba = 0

km	= vzdialenosť odberateľa od terminálu v km, resp. vzdialenosť, na ktorú Slovnaft prepravoval naftu. Táto premenná by mala odzrkadľovať dopravné náklady, ktoré podľa tvrdenia Slovnaftu sú zahrnuté do zľavy, pretože dopravné náklady boli stanovené formou prirážky v Sk na jeden liter nafty v závislosti od prepravnej vzdialenosti. Ak si odberateľ dopravu zabezpečuje sám, km = 0. 

polno	= 1 ak odberateľ patrí do kategórie poľnohospodárstvo, inak = 0

priem	= 1 ak odberateľ patrí do kategórie priemysel, stavebníctvo alebo ostatné, inak = 0

predaj 	= 1 ak odberateľ patrí do kategórie predajca alebo dopravca, inak = 0.  

268.	Zhrnutie základných popisných štatistík jednotlivých premenných je v tabuľke 23. 

Tabuľka 23 – Základné popisné štatistiky jednotlivých premenných (nafta)

	ZLAVA	MNOZSTVO	PLATBA	KM	
Merná jed.	Sk/1000 l	1000 l	Sk/1000 l	km	
Rok 	2005	2006	2005	2006	2005	2006	2005	2006	
Priemer	123,9	154,2	1155,6	1837,2	5,9	7,4	66,4	66,9	
Medián	160	190	55	60	0	0	55	60	
Maximum	840	1000	119000	160700	30	30	230	208	
Minimum	-980	-1130	1	1	0	0	0	0	
Št. odch.	331,6	422,7	7359,7	11236,0	9,3	9,4	47,8	44,6	

269.	Členenie odberateľov podľa kategórií, do ktorej patria, je v tabuľke 24:

	Tabuľka 24 – Členenie odberateľov podľa kategórií (nafta)

	POLNO	PRIEM	PREDAJ	
	2005	2006	2005	2006	2005	2006	
Počet	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	
%	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	

270.	Pri určovaní funkčnej formy jednotlivých premenných úrad vychádzal z údajov poskytnutých Slovnaftom o tom, aké konkrétne množstevné zľavy a zľavy za splatnosť deklaroval že poskytuje a aké podľa jeho vyjadrenia dopravné náklady do zľavy kalkuluje, tak ako je to uvedené v tabuľkách 16, 18 a 19.  

271.	Grafické znázornenie medzi odobratým množstvom a deklarovanou zľavou za splatnosť je uvedené v schéme 23, z ktorej je zrejmé, že vzťah medzi deklarovanou zľavou a odobratým množstvom nie je lineárny, ale skôr logaritmický. 

Schéma 23 – Grafické znázornenie množstevných zliav Slovnaftu [OT – číselná škála grafu]

272.	Grafické znázornenie deklarovanej zľavy za splatnosť faktúry v závislosti od počtu dní splatnosti faktúry je uvedené v schéme 24. Vzťah medzi deklarovanou zľavou a splatnosťou faktúry je lineárny.  

Schéma 24 – Grafické znázornenie zliav za splatnosť faktúry Slovnaftu [OT – číselná škála grafu]

	
273.	Grafické znázornenie dopravných nákladov (resp. prirážky v závislosti od km) je uvedené v schéme 25, z ktorej vyplýva, že vzťah medzi deklarovanou zľavou a km, na ktoré sa PHM prepravujú, je lineárny. 

Schéma 25 – Grafické znázornenie nákladov za dopravu Slovnaftu [OT – číselná škála grafu]

	
274.	Konkrétny posudzovaný ekonometrický model je teda nasledovný: 
Zlava = 	β0 + β1*log(mnozstvo) + β2*platba + β3*km + β4*polno + β5*priem + u 

275.	Do regresnej rovnice sa z technických príčin zahŕňa o jednu binárnu premennú menej ako je počet vytvorených kategórií. Vynechaná kategória je základná, referenčná kategória, s ktorou sa ostatné kategórie porovnávajú. Z uvedeného modelu je zjavné, že vynechaná kategória je predaj, teda výška koeficientu pri binárnej premennej polno vyjadruje rozdiel v zľavách medzi kategóriou polno a referenčnou kategóriou predaj a výška koeficientu pri binárnej premennej priem vyjadruje rozdiel v zľavách medzi kategóriou priem a referenčnou kategóriou predaj.

276.	Koeficienty ekonometrického modelu vyjadrujú:  
β0 – tzv. konštanta, vyjadruje výšku zľavy, ak všetky nezávislé premenné (log(množstvo), platba, km, polno, priem) sa rovnajú nule, čo nie je reálny predpoklad. Konštanta sa do regresných analýz zavádza štandardne z technických dôvodov, ale zväčša sa nezvykne interpretovať. 
β1 – vyjadruje vplyv odobratého množstva (v logaritmickej forme) na výšku zľavy, t.j. zvýšenie odobratého množstva o 1%zmení výšku zľavy o β1/100 Sk/1000 l. 
β2 – vyjadruje vplyv splatnosti faktúr na výšku zľavy, t.j. zvýšenie splatnosti faktúry o 1 deň zmení výšku zľavy o β2 Sk/1000 l. 
β3 – vyjadruje vplyv vzdialenosti odberateľa od terminálu (teda dopravných nákladov) na výšku zľavy, t.j. zvýšenie vzdialenosti odberateľa o 1 km zmení výšku zľavy o β3 Sk/1000 l. 
β4 – vyjadruje, o koľko Sk/tis. litrov je nevysvetlená zľava pre odberateľov zaradených do kategórie poľnohospodárstvo rozdielna v porovnaní s odberateľmi zaradenými do kategórie predaj. Toto je premenná, ktorou sa testuje diskriminácia - ak vyjde štatisticky významná, meria diskrimináciu medzi odberateľmi zaradenými do kategórie poľnohospodárstvo v porovnaní s odberateľmi zaradenými do kategórie predaj. 
β5 – vyjadruje, o koľko Sk/tis. litrov je nevysvetlená zľava pre odberateľov zaradených do kategórie priemysel rozdielna v porovnaní s odberateľmi zaradenými do kategórie predaj. Toto je tiež premenná, ktorou sa testuje diskriminácia - ak vyjde štatisticky významná, meria diskrimináciu medzi odberateľmi zaradenými do kategórie priemysel v porovnaní s odberateľmi zaradenými do kategórie predaj.
u – tzv. náhodná chyba, vyjadruje všetok iný vplyv (napr. individuálna negociácia zliav) na závislú premennú (zlava), okrem toho, ktorý vyplýva z nezávislých premenných uvedených v rovnici.  

277.	Odhad jednotlivých koeficientov bol uskutočnený za rok 2005 a 2006 samostatne. 

278.	Výsledok regresnej analýzy v prípade nafty za rok 2005 je v tabuľke 25. 

Tabuľka 25 – Výsledky regresnej analýzy (nafta - 2005)
Model: Zlava = β0 + β1*log(mnozstvo) + β2*platba + β3*km + β4*polno + β5*priem + u

Premenná	koeficient	p-hodnota 	
β0 ( konštanta) 	189,72	0,0003	
β1 (log(mnozstvo))	-111,11	0,0000	
β2 (platba)	6,46	0,0000	
β3 (km)	1,45	0,0000	
β4 (polno) 	305,87	0,0000	
β5 (priem)	75,43	0,0961	
			
R2	0,7636		
Počet pozorovaní 	535		

279.	Pri analyzovaní výsledkov v tabuľke 25 sa úrad riadil 5%-nou hladinou spoľahlivosti kvôli dostatočne veľkému počtu dát. Na 5%-nej hladine spoľahlivosti je premenná priem štatisticky nevýznamná, čiže regresný model nepreukázal diskrimináciu odberateľov zaradených do priem v porovnaní s kategóriou predaj. Úrad preto premennú priem z modelu vynechal a odhadol upravený model pre naftu v roku 2005, ktorého výsledky sú uvedené v tabuľke 26.

Tabuľka 26 – Konečné výsledky regresnej analýzy (nafta - 2005)                                   Model: Zlava = β0 + β1*log(mnozstvo) + β2*platba + β3*km + β4*polno + u

Premenná	Koeficient	p-hodnota 	
β0 ( konštanta) 	258,26	0,0000	
β1 (log(mnozstvo))	-114,52	0,0000	
β2 (platba)	6,62	0,0000	
β3 (km)	1,48	0,0000	
β4 (polno) 	246,09	0,0000	
			
R2	0,7613		
Počet pozorovaní 	535		

280.	Z tabuľky 26 vyplýva, že premenná polno je štatisticky významná a výsledok možno interpretovať tak, že odberateľ ktorý je zaradený do segmentu poľnohospodárstvo, má neodôvodnene nižšiu zľavou (resp. vyššiu prirážku) v priemere o 246 Sk/1000l (teda približne 25 halierov na liter) oproti ostatným odberateľom Slovnaftu, zaradeným do kategórie predaj a priemysel. Teda v prípade dvoch odberateľov – poľnohospodárske družstvo a predajcu s rovnakým množstvom odberu, s rovnakou dobou splatnosti faktúry a ak by dopravu zabezpečoval obom Slovnaft na rovnakú vzdialenosť (resp. by si obaja dopravu zabezpečovali sami), tak poľnohospodárke družstvo by malo horšiu zľavu o 246 Sk/1000l v porovnaní s predajcom.   

281.	Výsledky regresnej analýzy v prípade nafty za rok 2006 sú uvedené v tabuľke 27. 

Tabuľka 27 – Výsledky regresnej analýzy (nafta - 2006)
Model: Zlava = β0 + β1*log(mnozstvo) + β2*platba + β3*km + β4*polno + β5*priem + u

Premenná	koeficient	p-hodnota 	
β0 ( konštanta) 	434,98	0,0000	
β1 (log(mnozstvo))	-152,01	0,0000	
β2 (platba)	5,23	0,0000	
β3 (km)	1,11	0,0000	
β4 (polno) 	297,54	0,0000	
β5 (priem)	128,80	0,0015	
			
R2	0,7853		
Počet pozorovaní 	489		

282.	Z tabuľky 27 vyplýva, že koeficienty pri premenných polno a priem sú štatisticky významné a možno ich interpretovať nasledovne:

Polno = odberateľ ktorý je zaradený do kategórie poľnohospodárstvo, má neodôvodnene nižšiu zľavu (resp. vyššiu prirážku) v priemere o 298 Sk/1000l (teda približne 30 halierov na liter) oproti odberateľom Slovnaftu, zaradeným do kategórie predaj. Teda ak by sme mali dvoch odberateľov – poľnohospodárske družstvo a predajcu s rovnakým množstvom odberu, s rovnakou dobou splatnosti faktúry a dopravu by zabezpečoval obom Slovnaft na rovnakú vzdialenosť (resp. by si obaja dopravu zabezpečovali sami), tak poľnohospodárske družstvo by malo horšiu zľavu o 298 Sk/1000l v porovnaní s predajcom.   

Priem = odberateľ, ktorý je zaradený do segmentu priemysel má neodôvodnene nižšiu zľavu (resp. vyššiu prirážku) v priemere o 129 Sk/1000l (teda približne 13 halierov na liter) oproti odberateľom Slovnaftu zaradeným do kategórie predaj. Teda ak by sme mali dvoch odberateľov – priemyselný podnik a predajcu s rovnakým množstvom odberu, s rovnakou dobou splatnosti faktúry a dopravu by zabezpečoval obom Slovnaft na rovnakú vzdialenosť (resp. by si obaja dopravu zabezpečovali sami), tak priemyselný podnik by mal horšiu zľavu o 129 Sk/1000l v porovnaní s predajcom.   

283.	Z výsledku regresných analýz za rok 2005 a 2006 (tabuľka 26 a 27) vyplýva, že koeficienty pri premenných polno a priem sú štatisticky významné, teda sa dá tvrdiť, že odberatelia patriaci do kategórie poľnohospodárstvo a priemysel mali horšie zľavy (a teda vyššie ceny) oproti odberateľom zaradeným do kategórie predaj aj po zohľadnení ostatných faktorov majúcich vplyv na výšku zľavy ako odobrané množstvo, lehota splatnosti faktúry a dopravné náklady. Zároveň čo sa týka regresie za rok 2006, aj rozdiel medzi koeficientmi pre polno a priem je štatisticky významný, teda aj medzi odberateľmi patriacimi do kategórie polno a priem boli neodôvodnene rozdielne ceny. Výsledky regresie zároveň potvrdzujú, že najhoršie zľavy (teda najvyššie ceny) mala kategória odberateľov najmenej atraktívna pre konkurenciu (poľnohospodárstvo), najlepšie zľavy (a najnižšie ceny) mala kategória odberateľov najviac atraktívna pre konkurenciu (predaj PHM a doprava). 

284.	Čo sa týka absolútnej výšky rozdielu v zľavách – rozdiely v zľavách medzi jednotlivými kategóriami odberateľov (246 Sk/1000l v roku 2005 resp. 298 Sk/1000l a 129 Sk/1000l v roku 2006) možno v kontexte trhu považovať za významné. Netvorili síce významnú časť ceny nafty, ale treba zobrať do úvahy, že konečná cena nafty sa pri jednotlivých odberateľoch líšila v malej miere – základná cena nafty bola pre všetkých odberateľov rovnaká a najlepšia zľava v roku 2005 bola -980 Sk/1000l a najvyššia prirážka +840 Sk/1000l a v roku 2006 najlepšia zľava bola -1130 Sk/1000l a najvyššia možná prirážka bola +1000 Sk/1000l.  

285.	To, že rozpätie v cenách PHM bolo celkovo nízke, potvrdil aj Slovnaft. „Motorové palivá sa obchodujú na medzinárodnom trhu v cenách bez daňového zaťaženia. Rozdiel v takýchto cenách je minimálny, predstavuje max. do 3 eurocentov na liter, zväčša pokiaľ nie je na trhu nejaká kritická situácia, však rozptyl je 1-2 eurocenty, teda v prepočte na SKK niekoľko desiatok halierov na jeden liter paliva.“ Význam aj malého rozdielu v cenách PHM potvrdili aj obchodníci Oktan a Spectrum, ktorí na otázku, aká zmena v cenách môže spôsobiť prechod ku konkurencii, odpovedali „nie je to závisle len od ceny ... aj od splatnosti a zabezpečenia. Teoreticky, pokiaľ je ponuka od dodávateľa s dobrým kreditom na trhu, môže rozhodnúť už lepšia cena rádovo o 0,2 Sk/liter.“ a „zľava pohybujúca sa v desiatkach halierov na liter a predĺženie lehoty splatnosti faktúr.“

286.	Ako je zrejmé z tabuliek 25 (resp. 26) a 27, výsledky regresie pre rok 2005 a 2006 sa vzájomne odlišujú. Tento rozdiel vo výsledkoch možno odôvodniť dvomi faktormi: prvým z nich je, že Slovnaft rabatovú politiku, ktorú úrad posudzoval v tomto rozhodnutí, začal uplatňovať v roku 2005, takže tento rok možno brať ako prechodný, kedy mohla byť intenzita praktiky nižšia. Druhým dôvodom môžu byť problémy v dátach z dôvodu zmeny vykazovania údajov, čo potvrdil aj Slovnaft vo svojej odpovedi na otázku úradu týkajúcu sa určitých nezrovnalostí v predložených dátach.  

287.	Záverom k regresii úrad dodáva, že táto bola použitá na odhad reálneho správania sa Slovnaftu na trhu a na overenie hypotézy, či Slovnaft zľavy odberateľom diferencuje nielen na základe faktorov ako odobrané množstvo a pod., ale aj na základe toho, ako atraktívni sú pre konkurenciu a závislí od Slovnaftu. Uvedené neznamená, že regresia je akýsi „vzorec“ alebo návod podľa ktorého by sa Slovnaft mal správať. Z regresie takisto nevyplýva, že pri poskytovaní zliav Slovnaft nemôže zohľadňovať aj iné faktory ako boli použité v regresii – uvedené premenné zahrnul úrad do modelu na základe dostupných informácií o fungovaní trhu a o tom, ktoré faktory na zľavu vplývajú. Slovnaft nenavrhol žiadne doplnenie ďalších premenných do modelu.   

288.	Úrad opätovne zdôrazňuje, že regresiou sa primárne nezameral na určenie rozdielov v zľavách medzi sektormi, ale medzi jednotlivými odberateľmi. Nakoľko nebolo technicky možné odhadnúť rozdiely medzi každým odberateľom, úrad pristúpil k vytvoreniu určitých skupín, do ktorých boli zaradení odberatelia s podobným zameraním, ktoré boli vytvorené na základe kategorizácii odberateľov uvedenej Slovnaftom. Takto sa mohol kvantifikovať neodôvodnený rozdiel medzi dvoma skupinami, čiže o koľko mal odberateľ patriaci do jednej skupiny nižšiu zľavu ako odberateľ patriaci do druhej skupiny. 

Záver

289.	Na základe zistených skutočností úrad dospel k záveru, že Slovnaft v období od 1.1.2005 do 31.12.2006 realizoval taký systém predaja nafty na úrovni veľkoobchodu, kedy mal o každom odberateľovi informácie týkajúce sa jeho preferencií, jeho atraktivity pre konkurenciu, na základe čoho účtoval každému z odberateľov zľavu na individuálnej báze na maximálne možnej úrovni, ktorú bol odberateľ ochotný zaplatiť. Zľavy boli u jednotlivých odberateľov rozdielne a tieto rozdiely nebolo možné odôvodniť objektívnymi rozdielmi medzi odberateľmi, čím došlo k diskriminácii odberateľov zo strany Slovnaftu (ide o vykorisťovateľskú formu diskriminácie). Horšie zľavy a teda v konečnom dôsledku vyššie ceny mali tí odberatelia, ktorí boli menej atraktívni pre konkurentov Slovnaftu a mali vyššiu ochotu platiť. Touto praktikou, teda objektívne neodôvodneným účtovaním horších zliav niektorým odberateľom, Slovnaft získal majetkový prospech, ktorého výšku úrad odhadol na 144 mil. Sk. (spôsob, ako úrad vyčíslil získaný majetkový prospech je popísaný v kapitole 8). Uvedené správanie je teda zneužitím dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 zákona a je podľa § 8 ods. 6 zákona zakázané.

6.1.6	 Diskriminácia na trhu predaja benzínu na úrovni veľkoobchodu 

290.	Pri posudzovaní, či došlo k diskriminácii na trhu predaja benzínu na úrovni veľkoobchodu alebo nie, sa nedá porovnávať absolútna výška zliav účtovaná jednotlivým odberateľom, nakoľko táto sa pre jednotlivých odberateľov líši v závislosti od odobratého množstva, splatnosti faktúr, a taktiež sú v nej zahrnuté dopravné náklady v prípade, ak dopravu zabezpečoval Slovnaft. Úrad preto zľavy poskytované odberateľom benzínu „očistil“ o dopravné náklady podľa cenníka predloženého Slovnaftom (tabuľka 19), ako aj o to, aká množstevná zľava a aká zľava za splatnosť by jednotlivým odberateľom prislúchala podľa oficiálnych zliav deklarovaných Slovnaftom (tabuľka 17 a tabuľka 18) v závislosti od odobratého množstva a splatnosti faktúry. Aj po takomto očistení zliav však časť zľavy ostala nevysvetlená. 

291.	Z [...] odberateľov, s ktorými Slovnaft uzatvoril zmluvu na rok 2005, [...] odberateľov malo takú zľavu, aká by im prislúchala na základe im prislúchajúcim množstevným zľavám, zľavám za splatnosť a po zohľadnení dopravných nákladov, [...] odberatelia mali ešte ďalšiu, nevysvetlenú prirážku vo výške +50 Sk/1000 l a +145 Sk/1000 l a [...] odberateľov malo lepšiu zľavu, aká by im prislúchala, od -10 Sk/1000 l do -798 Sk/1000 l.

292.	V tabuľke 28 sú na ilustráciu uvedené niektoré najvýraznejšie nezrovnalosti medzi skutočne poskytnutou zľavou a zľavou, aká by odberateľovi prislúchala pri odbere benzínu na základe množstevných zliav, zliav za splatnosť a dopravných nákladov za rok 2005. V stĺpci Rozdiel je vyjadrené, o koľko mal odberateľ horšiu zľavu ako mal mať (kladné číslo) alebo o koľko mal lepšiu zľavu ako mal mať (záporné číslo). 

Tabuľka 28 – Najvýraznejšie nezrovnalosti v poskytnutých zľavách (benzín - rok 2005)

Názov	sektor	Zľava - mal	Zľava – mal mať	Rozdiel 	
[...]	priemysel	[...]	[...]	145	
[...]	priemysel	[...]	[...]	50	
.....	.....	.....	.....	.....	
[...]	predajca	[...]	[...]	-480	
[...]	ostatné	[...]	[...]	-500	
[...]	predajca	[...]	[...]	-500	
[...]	predajca	[...]	[...]	-630	
[...]	doprava	[...]	[...]	-798	

293.	Okrem globálneho pohľadu na všetkých odberateľov úrad skúmal diskrimináciu aj individuálne, medzi odberateľmi OMV Slovensko a Shell Slovakia, nakoľko títo odberatelia patrili medzi najväčších odberateľov benzínov v roku 2005 (na celkovom množstve benzínov kontrahovaných Slovnaftom na rok 2005 títo dvaja odberatelia tvorili 53%) a takéto individuálne posúdenie bolo ľahko zrealizovateľné, nakoľko obe spoločnosti mali všetky podmienky odberu zhodné. Konkrétne podmienky odberu pre Shell Slovakia a OMV Slovensko sú zhrnuté v tabuľke 29. 

294.	Ako vyplýva z tabuľky 17, kde sú uvedené množstevné zľavy pre odberateľov benzínu, pre odberateľov, ktorí odoberali viac ako 50 mil. l benzínov (čo je prípad Shell Slovakia aj OMV Slovensko), nebola stanovená zľava konkrétne, ale mala byť minimálne vo výške [...] Sk/1000 l. Z porovnania (tabuľka 29) je zrejmé, že Shell Slovakia napriek tomu, že odobral vyššie množstvo benzínu ako OMV Slovensko, mal nižšiu zľavu, hoci obaja odberatelia patrili do rovnakého pásma čo sa týka množstevných zliav a ostatné faktory majúce vplyv na výšku zľavy boli u oboch rovnaké. Rozdiel v cene medzi Shell Slovakia a OMV Slovensko bol 85 Sk/1000 l, teda 8,5 halierov na liter v neprospech spoločnosti Shell Slovakia. 

Tabuľka 29 – Podmienky odberu benzínov pre Shell Slovakia a OMV Slovensko (2005)

Odberateľ	Množstvo 
(tis. l)	Zľava 
(Sk/1000l)	Splatnosť 
faktúry 	Dopravu zabezpečuje	
Shell Slovakia	[...]	[...]	[...]	[...]	
OMV Slovensko	[...]	[...]	[...]	[...]	
	
295.	Úrad zároveň dodáva, že Shell Slovakia ktorá importuje PHM hlavne z {...}, teda z rafinérií dosť vzdialených od SR je vo svojich odberoch viac závislá na Slovnafte ako spoločnosť OMV Slovensko, ktorá importuje PHM z rafinérie vo Schwechate situovanej blízko rafinérie Slovnaftu. Túto závislosť je vidieť z tabuliek 30 a 31, ktoré vyjadrujú, koľko % svojich potrieb PHM odoberajú OMV Slovensko a Shell Slovakia od jednotlivých dodávateľov.

Tabuľka 30 - Zdroje dodávok OMV Slovensko

OMV Slovensko	2003	2004	2005	
Dodávateľ	benzín	nafta	benzín	Nafta	benzín	nafta	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	

Tabuľka 31 – Zdroje dodávok Shell Slovakia

Shell Slovakia	2003	2004	2005	
Dodávateľ	benzín	nafta	benzín	nafta	benzín	nafta	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	
{...}	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	{...}%	

296.	Slovnaft k tejto skutočnosti uviedol, že množstevná zľava pre Shell Slovakia bola vyššia ako OMV Slovensko, a to až [...] Sk/1000 l, avšak na základe špeciálnej požiadavky Shell Slovakia Slovnaft vybudoval komplexné aditivačné zariadenie v hodnote 7,2 mil. Sk výhradne pre potreby tejto spoločnosti a tieto náklady následne preniesol do výslednej ceny benzínov aplikovanej len pre rok 2005. Teda podľa Slovnaftu zľava prislúchajúca Shell Slovakia bola [...] Sk/1000 l, avšak z tohto [...] Sk/1000 l predstavovalo kompenzáciu nákladov súvisiacich s vybudovaním aditivačného zariadenia (zníženie ceny o [...] Sk/1000 l pri odoberanom objeme [...] mil. litrov predstavuje sumu 7,2 mil. Sk).

297.	Tvrdenie Slovnaftu, že započítanie nákladov na vybudovanie aditivačného zariadenia predstavuje objektívne zdôvodnenie uplatnenia zliav v rozdielnej výške pre týchto podnikateľov úrad nepovažuje za dôveryhodné, a to z nasledovných dôvodov: Keď úrad žiadal nejakým spôsobom zdokladovať, preukázať požiadavku spoločnosti Shell Slovakia o vybudovanie aditivačných zariadení, Slovnaft uviedol „Vo všeobecnosti nie je obvyklé s jednotlivými zákazníkmi uzatvárať písomnú dohodu o vzájomnom započítaní nákladov do výslednej zľavy. Rovnako ani s inými zákazníkmi nemáme uzatvorené žiadne písomné dohody takéhoto typu a o predloženie resp. uzavretie takejto dohody nás nepožiadala ani spoločnosť SHELL Slovakia. Započítanie nákladov na aditiváciu bolo predmetom rokovania o ročnej kúpnej zmluve. Keďže sa takýto postup dohodol ako súčasť ročnej zmluvy, z obidvoch strán bol akceptovaný, nebolo potrebné ho zvlášť riešiť zmluvne.“ Ako dôkaz k uvedenému tvrdeniu Slovnaft predložil len žiadosť Shell Slovakia o aditiváciu produktu na výdajných termináloch Slovnaftu. Táto žiadosť však neobsahovala požiadavku na vybudovanie aditivačného zariadenia, ktoré by malo slúžiť výhradne pre potreby Shell Slovakia ani neobsahovala žiadnu dohodu o úhrade, resp. kompenzácii výdavkov, ktoré by vznikli Slovnaftu. Shell Slovakia na druhej strane nepotvrdila existenciu žiadnej obdobnej písomnej alebo ústnej dohody týkajúcej sa kompenzácie nákladov za aditivačné zariadenie, ani nevedela, že takáto kompenzácia mala byť zrealizovaná. 

298.	Čo sa týka roku 2006 z [...] odberateľov, s ktorými Slovnaft uzatvoril zmluvu pre odber benzínu, [...] odberatelia mali takú zľavu, aká by im prislúchala na základe im prislúchajúcim množstevným zľavám, zľavám za splatnosť a po zohľadnení dopravných nákladov, [...] odberateľov malo ešte ďalšiu, nevysvetlenú prirážku od +20 Sk/1000 l do +930 Sk/1000 l a [...] odberateľov malo lepšiu zľavu, aká by im prislúchala, od -30 Sk/1000 l do -731 Sk/1000 l.

299.	V tabuľke 32 sú na ilustráciu uvedené niektoré najvýraznejšie nezrovnalosti medzi skutočne poskytnutou zľavou a zľavou, aká by odberateľovi prislúchala pri odbere benzínu na základe množstevných zliav, zliav za splatnosť a dopravných nákladov za rok 2006. V stĺpci Rozdiel je vyjadrené, o koľko mal odberateľ horšiu zľavu ako mal mať (kladné číslo) alebo o koľko mal lepšiu zľav ako mal mať (záporné číslo). 

Tabuľka 32 – Najvýraznejšie nezrovnalosti v poskytnutých zľavách (benzín - rok 2006)

Názov	Sektor	Zľava - mal	Zľava – mal mať	Rozdiel 	
[...] 	poľnohosp.	[...] 	[...] 	930	
[...]	priemysel	[...]	[...]	690	
[...] 	poľnohosp.	[...] 	[...] 	680	
[...]	priemysel	[...]	[...]	620	
[...] 	priemysel	[...] 	[...] 	590	
[...]	priemysel	[...]	[...]	550	
[...] 	priemysel	[...] 	[...] 	520	
[...]	poľnohosp.	[...]	[...]	490	
[...] 	poľnohosp.	[...] 	[...] 	490	
[...]	priemysel	[...]	[...]	460	
.....	.....	.....	.....	.....	
[...] 	predajca	[...] 	[...] 	-550	
[...]	priemysel	[...]	[...]	-570	
[...] 	dopravca	[...] 	[...] 	-575	
[...]	dopravca	[...]	[...]	-590	
[...] 	priemysel	[...] 	[...] 	-605	
[...]	predajca	[...]	[...]	-620	
[...] 	predajca	[...] 	[...] 	-635	
[...]	predajca	[...]	[...]	-641	
[...] 	predajca	[...] 	[...] 	-680	
[...]	predajca	[...]	[...]	-731	
Preukázanie diskriminácie na trhu benzínov – regresia 

300.	Spôsob preukazovania praktiky diskriminácie v prípade benzínov úrad tiež rozšíril aj o regresnú analýzu, v rámci ktorej je možné zohľadniť aj skutočné správanie sa Slovnaftu pri určovaní zliav odberateľom (teda nielen to, čo Slovnaft deklaroval, že dodržiava, z ktorého úrad vychádzal pri preukazovaní praktiky v predchádzajúcej časti rozhodnutia) a ktorá je v porovnaní s predchádzajúcim prístupom aj flexibilnejšia. 

301.	Pre regresiu týkajúcu sa benzínu sú platné všetky východiská ako pri regresii týkajúcej sa nafty, tak ako boli popísané v kapitole 6.1.5. Rozdiel oproti nafte je len ten, že úrad sa musel vysporiadať s oveľa menším počtom pozorovaní, pretože Slovnaft mal v sledovanom období podstatne menej odberateľov benzínu ako nafty.

302.	Rovnako ako v prípade nafty boli vytvorené premenné zlava, mnozstvo, platba, km, polno, priem a predaj. Zhrnutie základných popisných štatistík jednotlivých premenných v prípade benzínu je v tabuľke 33. 

Tabuľka 33 – Základné popisné štatistiky jednotlivých premenných (benzín)

	ZLAVA	MNOZSTVO	PLATBA	KM	
Merná jed.	Sk/1000 l	1000 l	Sk/1000 l	Km	
Rok 	2005	2006	2005	2006	2005	2006	2005	2006	
Priemer	-385,3	-180,8	8502,8	4471,8	11,29	11,3	41,6	56,6	
Medián	-390	-200	641,5	230	17	14	0	42	
Maximum	250	1000	80000	89300	30	60	187	196	
Minimum	-985	-1045	14,5	1	0	0	0	0	
Št. odch.	387,2	499,8	18905,2	13431,5	8,3	11,1	59,5	54,1	

303.	Členenie odberateľov benzínu podľa kategórií, do ktorej patria, je v tabuľke 34.

	Tabuľka 34 – Členenie odberateľov podľa kategórií (benzín)

	POLNO	PRIEM	PREDAJ	
	2005	2006	2005	2006	2005	2006	
Počet	[...] 	[...] 	[...] 	[...] 	[...] 	[...] 	
%	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	[...]	

304.	Ako je zrejmé z tabuľky 34, počet odberateľov zaradených do kategórie polno v roku 2005 je nedostatočný pre vykonanie spoľahlivého odhadu diskriminácie pomocou regresnej analýzy. Z tohto dôvodu úrad zlúčil kategóriu polno a priem do jednej a testoval, či odberateľ, ktorý patrí do kategórie polno alebo priem je diskriminovaný voči odberateľovi zaradenému do kategórie predaj. Výsledky regresnej analýzy v prípade benzínu za rok 2005 sú uvedené v tabuľke 35. 

Tabuľka 35 – Výsledky regresnej analýzy (benzín - 2005)
Model: Zlava = β0 + β1*log(mnozstvo) + β2*platba + β3*km + β4*(polno + priem) + u

Premenná	koeficient	p-hodnota 	
β0 ( konštanta) 	286,45	0,0213	
β1 (log(mnozstvo))	-126,75	0,0000	
β2 (platba)	11,37	0,0299	
β3 (km)	0,65	0,2628	
β4 (polno+priem) 	59,76	0,4466	
			
R2	0,7757		
Počet pozorovaní 	34		

305.	Premenná polno+priem nie je štatisticky významná. Výsledky regresnej analýzy pre benzín za rok 2005 nepreukázali, že by existoval štatisticky významný rozdiel v zľavách medzi jednotlivými kategóriami odberateľov.  

306.	V roku 2006, vzhľadom na dostatočný počet údajov v jednotlivých kategóriách, úrad uskutočnil regresiu s použitím troch binárnych premenných (polno, priem, predaj) ako v prípade nafty. Výsledky regresnej analýzy v prípade benzínu za rok 2006 sú uvedené v tabuľke 36. 

307.	Pri hodnotení výsledkov v tabuľke 36 úrad vzhľadom na malý počet údajov použil 10%-nú hladinu významnosti. (vysvetlenie k použitiu hladín významnosti je v poznámke pod čiarou č. 79). Na 10%-nej hladine významnosti sú obe testované premenné (polno a priem) štatisticky významné a teda sa dá tvrdiť, že odberatelia patriaci do kategórie poľnohospodárstvo a priemysel mali neodôvodnene vyššie ceny oproti odberateľom zaradeným do kategórie predaj aj po zohľadnení ostatných faktorov majúcich vplyv na výšku zľavy ako odobrané množstvo, lehota splatnosti faktúry a dopravné náklady. 

Tabuľka 36 – Výsledky regresnej analýzy (benzín - 2006)
Model: Zlava = β0 + β1*log(mnozstvo) + β2*platba + β3*km + β4*polno + β5*priem + u

Premenná	koeficient	p-hodnota 	
β0 ( konštanta) 	452,96	0,0001	
β1 (log(mnozstvo))	-148,52	0,0000	
β2 (platba)	3,70	0,0812	
β3 (km)	1,08	0,0288	
β4 (polno) 	191,75	0,0123	
β5 (priem)	112,35	0,0985	
			
R2	0,7903		
Počet pozorovaní 	93		

308.	Koeficienty pri testovacích premenných z tabuľky 36 možno interpretovať nasledovne:

Polno = odberateľ, ktorý je zaradený do segmentu poľnohospodárstvo, mal neodôvodnene horšiu zľavu v priemere o 192 Sk/1000l (teda približne 19 halierov na liter) oproti odberateľom Slovnaftu, zaradeným do kategórie predaj.  Teda ak by sme mali dvoch odberateľov – poľnohospodárske družstvo a predajcu s rovnakým množstvom odberu, s rovnakou dobou splatnosti faktúry a dopravu by zabezpečoval obom Slovnaft na rovnakú vzdialenosť (resp. by si obaja dopravu zabezpečovali sami), tak poľnohospodárske družstvo by malo horšiu zľavu o 192 Sk/1000l v porovnaní s predajcom.   

Priem = odberateľ, ktorý je zaradený do kategórie priemysel má neodôvodnene horšiu zľavu v priemere o 112 Sk/1000l (teda približne 11 halierov na liter) oproti odberateľom Slovnaftu zaradeným do kategórie predaj. Teda ak by sme mali dvoch odberateľov – priemyselný podnik a predajcu s rovnakým množstvom odberu, s rovnakou dobou splatnosti faktúry a dopravu by zabezpečoval obom Slovnaft na rovnakú vzdialenosť (resp. by si obaja dopravu zabezpečovali sami), tak priemyselný podnik by mal horšiu zľavu o 112 Sk/1000l v porovnaní s predajcom. 

Záver

309.	Čo sa týka roku 2006, na základe zistených skutočností úrad dospel k záveru, že Slovnaft realizoval taký systém predaja, kedy mal o každom odberateľovi informácie týkajúce sa jeho preferencií, jeho atraktivity pre konkurenciu, na základe čoho účtoval každému z odberateľov benzínu zľavu na individuálnej báze na maximálne možnej úrovni, ktorú bol odberateľ ochotný zaplatiť. Zľavy boli u jednotlivých odberateľov rozdielne a tieto rozdiely nebolo možné odôvodniť objektívnymi rozdielmi medzi odberateľmi, čím došlo k diskriminácii odberateľov zo strany Slovnaftu (ide o vykorisťovateľskú formu diskriminácie). Horšie zľavy a teda v konečnom dôsledku vyššie ceny mali tí odberatelia, ktorí boli menej atraktívni pre konkurentov Slovnaftu. Touto praktikou, teda objektívne neodôvodneným účtovaním horších zliav niektorým odberateľom, Slovnaft získal majetkový prospech, ktorého výšku úrad odhadol na 59,43 mil. Sk (bližšie k odhadu získaného majetkového prospechu v kapitole 8). Uvedené  správanie je zneužitím dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 zákona a je podľa § 8 ods. 6 zákona zakázané.

310.	Čo sa týka roku 2005, úrad vo vzájomnom kontexte vyhodnotil všetky skutočnosti (globálny pohľad na zľavy (body 290 – 292), malé rozdiely v zľavách pre OMV Slovensko a Shell Slovakia ako aj štatisticky nevýznamnú regresiu) a dospel k záveru, že nie sú dostatočné dôkazy na preukázanie praktiky diskriminácie na trhu predaja benzínu na úrovni veľkoobchodu v roku 2005. Úrad teda v tomto prípade nepreukázal porušenie ustanovenia § 8 ods. 2 zákona.   

6.2	 Neprimerané ceny

311.	V rámci správneho konania úrad posudzoval či ceny, ktoré Slovnaft účtoval svojim odberateľom na trhu veľkoobchodu s benzínmi a na trhu veľkoobchodu s naftou je možné považovať za neprimerané v zmysle zákona. 

312.	Nakoľko kompetenciu posudzovať neprimerané ceny má úrad od 01.03.2005, posudzoval možné zneužívanie dominantného postavenia účtovaním neprimeraných cien až od tohto obdobia. Úrad pri svojom posudzovaní bral do úvahy cenotvorbu účastníka konania za celý rok 2005 (resp. marec – december 2005), nakoľko pre objektívne posúdenie, či dochádza k účtovaniu neprimeraných cien PHM je potrebné brať do úvahy dlhšie časové obdobie a nielen jednotlivé dni, mesiace či obdobia, kde môže dochádzať k sezónnym výkyvom a iným skresleniam, čo by neposkytovalo komplexný pohľad na cenovú úroveň PHM.   

313.	Na prešetrenie možných neprimerane vysokých cien úrad použil viacero metód, ktoré štandardne používajú súťažné inštitúcie v členských krajinách EÚ vrátane Európskej komisie, najmä nákladovú a porovnávaciu metódu. Na základe použitých metód a na základe získaných dôkazov úrad dospel k záveru, že v roku 2005 (resp. marec – december 2005) na relevantnom trhu veľkoobchodu s benzínmi na území SR a na relevantnom trhu veľkoobchodu s naftou na území SR Slovnaft neúčtoval neprimerane vysoké ceny a jeho konanie nie je zneužitím dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona.

6.3	 Stláčanie marže

314.	V rámci správneho konania úrad ďalej prešetroval, či v roku 2005 bol rozdiel medzi cenou, ktorú účtoval Slovnaft svojim odberateľom – spotrebiteľom na relevantnom trhu maloobchodu s benzínmi a na relevantnom trhu maloobchodu s naftou a veľkoobchodnou cenou, ktorú účtoval svojim odberateľom – konkurentom za dodávky benzínov a nafty dostatočný na to, aby pokryl náklady podnikateľa Slovnaft súvisiace s maloobchodným predajom PHM.

315.	Zo získaných informácií a podkladov, ktoré sa týkali nákladov súvisiacich s maloobchodným predajom PHM na čerpacích staniciach podnikateľa Slovnaft úrad nepreukázal, že v roku 2005 bol rozdiel medzi cenou benzínov a nafty na čerpacích staniciach podnikateľa Slovnaft a veľkoobchodnou cenou účtovanou odberateľom nedostatočný na pokrytie nákladov súvisiacich s predajom PHM v maloobchode. Úrad teda nepreukázal porušenie ustanovenia § 8 ods. 2 písm. a) zákona. 

6.4	 Námietky účastníka konania k preukázaniu praktiky 

316.	Slovnaft namietal, že „Rozhodnutie vychádzalo zo zistenia, že správanie Spoločnosti, ktorá je v dominantnom postavení, predstavuje zneužívanie podľa ustanovenia § 8 ods. 2 písm. c) Zákona, ktorý zakazuje uplatňovanie rozdielnych podmienok pri identickom alebo porovnateľnom plnení voči jednotlivým podnikateľom, na základe ktorých môžu byť títo podnikatelia znevýhodnení v súťaži. Znenie tohto zákonného ustanovenia poukazuje na to, že existujú tri konštitučné prvky tohto typu zneužívania, a to odlišné podmienky, identické alebo porovnateľné plnenie, znevýhodnenie v súťaži. Zo znenia tohto ustanovenia je jasné, že za účelom preukázania nezákonnej cenovej diskriminácie Úrad musí preukázať, že Spoločnosť má dominantné postavenie, jej zákazníci na downstream trhu si vzájomne konkurujú a diskriminačná cena má za následok alebo je pravdepodobné, že bude mať za následok obmedzenie súťaže na downstream trhu.  .... správanie pozostávajúce zo zneužívania ako v tomto prípade, môže byť posudzované iba vo vzťahu k hráčom na trhu, ktorí sú navzájom v postavení konkurentov. Súťažné právo nijako nesúvisí s uplatňovaním rozdielnych zliav pre zákazníkov na downstream trhu, ktorí si vzájomne nekonkurujú (a to ani pri maloobchode vertikálne integrovaného veľkoobchodného dodávateľa, napr. zákazníkoch v priemyselnom sektore a zákazníkoch v poľnohospodárskom sektore). Aby išlo o skutočnú diskrimináciu, zákazníci dominantnej spoločnosti si musia vzájomne konkurovať. Úrad nepreskúmal existenciu vzťahu konkurencie medzi rôznymi zákazníkmi alebo skupinami zákazníkov obsluhovanými Spoločnosťou na downstream trhu.“

317.	Podľa účastníka konania úrad nepreukázal naplnenie znakov skutkovej podstaty § 8 ods. 2 písm. c) zákona. Úrad akceptuje túto námietku a súhlasí s účastníkom konania, že predmetná skutková podstata postihuje vylučovaciu formu diskriminácie, kde môže byť potrebné zaoberať sa skutočnosťami uvádzanými účastníkom konania. Ako už úrad vyššie uviedol, posudzovaná praktika bola vykorisťovacou formou diskriminácie a nie vylučovacou. K týmto praktikám je rozdielny prístup a majú rozdielne dopady na trh. Z vyššie uvedených dôvodov preto nie je možné konanie účastníka konania subsumovať pod § 8 ods. 2 písm. c) zákona, čo však neznamená, že toto konanie nie je porušením zákona a nemožno ho postihovať.

318.	Ako už bolo uvedené, § 8 ods. 2 zákona obsahuje demonštratívny výpočet foriem zneužívania, v dôsledku čoho § 8 ods. 2 zákona umožňuje postihovať aj konania, ktoré nenapĺňajú znaky skutkových podstát explicitne uvedených v odseku 2. Dôvodom takejto právnej úpravy a nie uzavretého taxatívneho výpočtu skutkových podstát je nemožnosť vopred predvídať a uviesť všetky možné formy zneužívania, ktoré sa môžu v praxi vyskytnúť. Vo všeobecnosti platí, že podľa § 8 ods. 6 zákona je zneužívanie dominantného postavenia zakázané. Úrad preukázal, že posudzované konanie je zneužívaním dominantného postavenia. Posudzované konanie malo formu diskriminácie odberateľov bez ohľadu na to, či títo odberatelia medzi sebou súťažili alebo nie. Cieľom účastníka konania nebolo ovplyvňovať resp. obmedzovať súťaž na trhoch, na ktorých pôsobia odberatelia, ale maximalizovať svoj prospech. V tomto prípade ide teda o vykorisťovateľskú formu diskriminácie, ktorá je zneužitím dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 zákona a je podľa § 8 ods. 6 zákona zakázaná.

319.	V prípade zneužívania dominantného postavenia na trhu predaja nafty účastník konania uvádza, že aj v prípade, ak by bol dominantným podnikateľom, je oprávnený mať primeraný priestor na negociovanie ceny a zúčastniť sa cenovej súťaže. Praktikou tak podľa neho došlo k zvýšeniu intenzity súťaže, k boju o zákazníka a k stláčaniu ceny PHM smerom dole.

320.	Úrad nepopiera právo dominantnej spoločnosti súťažiť, negociovať ceny alebo bojovať o zákazníka, pokiaľ tak robí spôsobom, ktorý je v súlade so zákonom. Negatívne dopady praktiky ako aj relevantnú ekonomickú teóriu k tejto praktike úrad vysvetlil v rozhodnutí. Zároveň úrad dodáva, že podstatou praktiky neboli nízke ceny pre odberateľov atraktívnych aj pre konkurentov, ale skôr horšie zľavy (a teda vyššie ceny) pre odberateľov, ktorí pre konkurentov Slovnaftu až tak atraktívni neboli.
321.	Účastník konania ďalej namietal, že „Súťažné právo sa nemôže zaoberať a posudzovať rozličnými skupinami zákazníkov na nižšie prepojenom trhu, ktorí nie sú vo vzájomnom postavení konkurentov. Napriek tomu, Úrad vo svojom vyjadrení identifikoval len jedinú skupinu podnikateľov, ide o poľnohospodárov, ktorá má podľa názoru úradu sťažený prechod ku konkurencii. S týmto tvrdením nie je možné súhlasiť z dôvodu, že v tomto segmente má Spoločnosť len 18% podiel na trhu (zdroj: marketingový prieskum spoločnosti) a teda väčšina poľnohospodárskych družstiev má zabezpečené dodávky z iných zdrojov. Skutočnosť, že táto skupina odberateľov má z pohľadu Úradu najmenšie zľavy je odôvodnená logistickou náročnosťou, zabezpečenia dodávok týmto podnikateľom (nižšie odbery, neschopnosť naplnenie cisterny, vzdialenosť od distribučných skladov a pod.)“

322.	Úrad relevantnú teóriu a prístup k prípadu (praktike) vysvetlil v rozhodnutí. Úrad opätovne zdôrazňuje, že nepreukazuje diskrimináciu medzi sektormi resp. odberateľmi patriacimi do rôznych sektorov. Diskriminácia spočíva v určovaní individuálnej ceny každému odberateľovi na úrovni jeho ochoty platiť, diskriminovaní sú tí viac závislí na Slovnafte a s menšou možnosťou prejsť ku konkurencii. Premenné vyjadrujúce príslušnosť odberateľa k sektoru boli použité len na testovanie tejto hypotézy ako „pomocné“ premenné odrážajúce túto závislosť.

323.	Slovnaft ďalej namietal, že „... s ohľadom na existujúci vyjednávací proces uzatvárania zmlúv s konečnými užívateľmi a existujúce konkurenčné ponuky iných predajcov vo vzťahu k cenovým ponukám Spoločnosti, akýkoľvek konečný užívateľ bol schopný pre seba vyjednať najlepšiu cenu na trhu, a teda nie je možné ani konštatovať, že došlo k vykorisťovateľskej praktike, t.j. k využívaniu sily spoločnosti voči zákazníkom.“

324.	Úrad preukázal, že uvedené tvrdenie Slovnaftu nezodpovedá situácii na trhu. Ako už bolo uvedené, oslovení odberatelia uviedli, že rokovania o zľavách prebiehali veľmi jednostranné a zľavy boli odberateľom skôr prideľované ako vyjednávané, čo vyplýva z dominantného postavenia spoločnosti Slovnaft.  

325.	Ďalej účastník konania namietal, že ak by nemal diskriminovať, tak by mu nebolo umožnené reagovať, ak by konkurencia ponúkla nižšiu cenu pri porovnateľných ponukách, napr. ak už uzatvoril jednu zmluvu za danú cenu a konkurencia pri druhom porovnateľnom plnení ponúkne lepšiu. 

326.	Problém posudzovanej praktiky nespočíva v poskytovaní nižších cien odberateľom. Ak má Slovnaft záujem ponúknuť lepšiu cenu podnikateľovi, o ktorého má záujem konkurencia, je v poriadku, ak tak urobí. Problémom tu skôr je, prečo aj iní podnikatelia, o ktorých konkurencia záujem nemá, nemôžu mať takúto nižšiu cenu – zrejme len z dôvodu, že sú viac závislí na Slovnafte a menej atraktívni pre konkurenciu. Podstatou posudzovania praktiky bolo postihnúť nie nižšie ceny pre tých odberateľov, o ktorých má záujem aj konkurencia ale neodôvodnené vyššie ceny pre tých odberateľov, o ktorých konkurencia záujem nemá.

327.	Vo Vyjadrení k výzve účastník konania namietal, že úrad nepreukázal nemožnosť arbitráže, pričom podľa účastníka konania existenciu možnosti arbitráže potvrdil sám úrad a to neexistenciou stláčania marží na trhu. Slovnaft vo vyjadrení k výzve však neuviedol žiadne konkrétne námietky, v čom úrad podľa neho pochybil pri preukazovaní arbitráže. Zároveň nie je zrejmé, aká je súvislosť medzi existenciou možností arbitráže a neexistenciou praktiky stláčania marží. V rámci stláčania marží bol hodnotený rozdiel medzi veľkoobchodnou cenou Slovnaftu a jeho maloobchodnou cenou, či je dostatočný na pokrytie nákladov na maloobchode. V prípade hodnotenia arbitráže sa úrad maloobchodnými cenami Slovnaftu ani jeho nákladmi na úrovni maloobchodu vôbec nezaoberal.

328.	Účastník konania namietal, že pokiaľ úrad považuje jeho cenovú politiku za protisúťažnú a spôsobujúcu diskrimináciu, mal by vo svojom rozhodnutí aj poskytnúť jednoznačnú inštrukciu, ako by mal v budúcnosti postupovať tak, aby jeho cenová politika bola v súlade s pravidlami ochrany hospodárskej súťaže. Rozhodnutie založené na záveroch uvedených vo Výzve by bolo nejasné, nepreskúmateľné a nevykonateľné a viedlo by k právnej neistote v tom akú cenovú politiku má účastník konania aplikovať. K tomuto úrad uvádza nasledovné: 

329.	Podľa § 22 ods. 1 písm. b) zákona úrad vydáva rozhodnutie o tom, že konanie alebo činnosť podnikateľa je zakázaná podľa tohto zákona, rozhoduje o uložení povinnosti zdržať sa takéhoto konania a o povinnosti odstrániť protiprávny stav. Úrad je podľa zákona oprávnený rozhodovať ex post o tom, ktoré konania podnikateľov sú v rozpore so zákonom, avšak úrad nie je oprávnený rozhodovať ex ante a preto ani akýmkoľvek spôsobom sa v rozhodnutí vyjadrovať k budúcemu správaniu podnikateľa a regulovať budúce správanie podnikateľa. Toto je štandardne úlohou sektorových regulátorov. Úlohou úradu a súťažných orgánov všeobecne je presne a jednoznačne vymedziť skutok, ktorý je v rozpore so zákonom.

330.	Žiadna právna norma nezveruje úradu právomoc inštruovať účastníka konania ohľadom jeho budúceho správania a stanoviť postup, akým má ďalej vykonávať svoje komerčné aktivity. Zákon zveruje úradu len právomoc uložiť povinnosť zdržať sa zakázaného konania a odstrániť protiprávny stav. Zákon ponecháva na účastníkovi konania spôsob, akým odstráni protiprávny stav definovaný rozhodnutím úradu. Z vyššie uvedeného nie je možné identifikovať povinnosť úradu uviesť inštrukcie, ako by mal účastník konania v budúcnosti postupovať, ak úrad v rozhodnutí konštatuje porušenie zákona.

331.	Účastník konania namietal, že úrad nezohľadnil doktrínu meeting competition defence. Táto doktrína sa však skôr používa, tak ako to uviedol aj účastník konania vo Vyjadrení k výzve, ak sa jedná o vylučovacie praktiky, kde dominant poskytuje cielene nižšie zľavy odberateľom, ktorí chcú prejsť ku konkurencii a tak vytláča konkurenta. Vtedy správanie dominanta môže byť legitímne, ak preukáže, že svojim správaním reaguje na aktivity konkurenta. Kontext tohto prípadu je však iný, úrad posudzoval nie vytláčaciu ale vykorisťovaciu formu diskriminácie. Podstatou posudzovania praktiky bolo postihnúť nie nižšie ceny pre tých odberateľov, o ktorých má záujem aj konkurencia ale neodôvodnené vyššie ceny pre tých odberateľov, o ktorých konkurencia záujem nemá. Okrem uvedeného, čo sa týka doktríny meeting competition defence, účastník neuviedol žiadne konkrétne dôkazy, fakty, ktorými by existenciu tejto doktríny dokázal.

332.	Vo Vyjadrení k výzve Slovnaft tiež namietal, že praktiku úrad posudzoval formalistickým spôsobom (form based approach) a nie spôsobom založených na efektoch (tzv. effect based approach). K uvedenému úrad uvádza, že z prístupu úradu k posudzovaniu prípadu je zrejmé, že praktika bola posudzovaná spôsobom založených na účinkoch. Úrad sa nezameral na formu praktiky ale na to, či je protisúťažná, teda či vedie k zníženiu spotrebiteľského prebytku (viď bod 207 a kapitolu 6.1.2 – Koncept praktiky diskriminácie).

	Námietky k regresnej analýze	

333.	Slovnaft namietal neoveriteľnosť použitej regresnej analýzy a jej nezrozumiteľnosť (regresia nebola prezentovaná v účastníkovi konania zrozumiteľnej forme). 

334.	Čo sa týka overiteľnosti regresie, úrad má za to, že regresia overiteľná je. Úrad vychádzal len z dát, ktoré mu poskytol účastník konania a teda ktoré mal tento k dispozícii. Všetky technické úpravy dát, ktoré úrad vykonal, ako aj metódy, ktorými úrad k prezentovaným výsledkom dospel, boli popísané v texte Výzvy, takže osoba zo základnými znalosťami v oblasti ekonometrie jednoznačne mohla regresiu zopakovať a skontrolovať. 

335.	Čo sa týka zrozmiteľnosti, úrad venoval dostatok pozornosti tomu, aby vysvetlil všetky výstupy z regresie tak, aby ich zmysel a vypočítané výsledky boli pochopiteľné aj pre osoby bez ekonomického resp. matematického vzdelania. Z tohto dôvodu po každom výsledku bola uvedená jeho podrobná slovná interpretácia a následne boli popísané aj dôsledky vyplývajúce z tohto výsledku. Nie je však možné, aby úrad v rozhodnutí podrobne vysvetľoval technické aspekty uvedených ekonometrických metód, ktoré patria skôr do ekonometrických učebníc. Úrad však pri každej použitej metóde uviedol zdroj, v ktorom sa nachádza podrobný a rozsiahly popis daných metód, čiže postup úradu je v tomto smere zrozumiteľný a overiteľný.

336.	Na druhej strane, účastník konania má nepochybne dostatočné ekonomické znalosti a zázemie, aby vedel posúdiť úradom použité metódy, prípadne aby si mohol zabezpečiť posúdenie týchto metód z externých zdrojov. 

337.	Záverom úrad dodáva, že obdobné, a oveľa ťažšie a komplikovanejšie metódy, používa vo svojich rozhodnutiach aj Komisia.

7.	Procesné námietky účastníka konania 

Nariadenie ústneho pojednávania (Rada úradu)

338.	Účastník konania požiadal listom zo dňa 05.06.2007 o nariadenie ústneho pojednávania podľa § 21 správneho poriadku. Podľa uvedeného ustanovenia správny orgán nariadi ústne pojednávanie, ak to vyžaduje povaha veci, najmä ak sa tým prispeje k jej objasneniu, alebo ak to ustanovuje osobitný zákon. 

339.	Rada úradu nepovažovala za potrebné nariadiť v tejto veci ústne pojednávanie, keďže skutkový stav bol zistený dostatočne a z predloženej žiadosti účastníka konania nevyplynulo že by ústne pojednávanie mohlo prispieť k lepšiemu objasneniu veci.

340.	Správne konanie má na rozdiel od súdneho konania prevažne písomný charakter. Potrebu nariadenia ústneho konania posudzuje vždy správny orgán, ktorý vedie konanie. Účastník konania mal počas konania, ktoré začalo dňa 22.11.2005, (t.j. trvalo dva roky v čase, keď účastník konania požadoval nariadenie ústneho pojednávania), dostatočný časový priestor vzniesť všetky svoje námietky a podporiť ich dôkazmi. Námietky účastníka konania považovala Rada úradu za dostatočne jasné a zrozumiteľné, a preto nepovažovala za potrebné ich ďalej objasňovať ústne.

Obchodné tajomstvo

341.	Počas správneho konania v čase pred vydaním zrušeného prvostupňového rozhodnutia úradu č. 2006/DZ/2/1/140 Slovnaft namietal, že nakoľko väčšina údajov v spisovom materiáli bola označená ako predmet obchodného tajomstva tretích strán, nemal možnosť vyjadriť sa k podstatnej časti podkladov rozhodnutia a využiť tak právo mu priznané § 33 zákona. Účastník konania vo svojej námietke zároveň poukázal na to, že niektoré listy tretích strán označené ako obchodné tajomstvo nemohli mať podľa jeho názoru charakter obchodného tajomstva v súlade s § 17 Obchodného zákonníka, napríklad list č. 141/2006 – Liptovské Pekárne.

342.	Informácie a podklady predložené tretími stranami úradu, ktorých označenie za obchodné tajomstvo v rozpore s § 17 Obchodného zákonníka Slovnaft napáda, boli získané od zmluvných partnerov podnikateľa Slovnaft. Úrad obsahovo totožné informácie obdržal aj od samotného podnikateľa Slovnaft, pričom Slovnaft ich označil ako obchodné tajomstvo (a to napr. aj spôsob prepravy alebo vzdialenosť terminálu od podnikateľa, čo účastník konania namietal, že nemôže tvoriť predmet obchodného tajomstva). Úrad posúdil, či tieto informácie spĺňajú znaky obchodného tajomstva podľa § 17 Obchodného zákonníka, a to aj s ohľadom na to, že obsahovo zhodné informácie boli za obchodné tajomstvo označené aj účastníkom konania a overil u tretích strán nevyhnutnosť ich nezverejnenia. Pokiaľ podnikatelia tieto obsahovo totožné informácie označili ako predmet obchodného tajomstva, mali na to legitímne právo a bolo to v súlade s § 17 Obchodného zákonníka. Okrem toho, na základe tejto námietky účastníka konania úrad opätovne preveril, či všetky označené informácie a podklady považujú tretie strany za predmet obchodného tajomstva a v prípade, že ich tretie strany sprístupnili, sprístupnil ich aj úrad účastníkovi konania a zaslal mu ich listom č. 4659/PMÚ SR/2006 zo dňa 04.12.2006. Na základe uvedeného má úrad za to, že nedošlo k porušeniu práv účastníka konania priznaných mu § 33 zákona.

Porušenie práva na obhajobu 

343.	Účastník konania vo Vyjadrení k výzve namietal porušenie práva na obhajobu, ku ktorému podľa účastníka konania došlo tým, že:
-	Podstatné množstvo zistení a dôvodov, na ktorých založil úrad svoje závery vo Výzve je z dôvodu ochrany obchodného tajomstva pre účastníka konania utajených. Závery úradu teda nie je možné náležité posúdiť a vyjadriť sa k nim.
-	Nevyhnutným predpokladom je možnosť oboznámenia sa účastníka konania s podkladmi rozhodnutia resp. so všetkými skutočnosťami, ktoré viedli úrad k predkladaným záverom. 
-	Úrad opakovane preukazuje porušenie zákona a vyvracia argumenty účastníka konania informáciami získanými od iných podnikateľov. Väčšinu týchto informácii však označuje ako obchodné tajomstvo, z dôvodu čoho sa účastník konania nemôže oboznámiť s týmito dôkazmi, ani sa vyjadriť k ich správnosti. 
-	Úrad mal nájsť spôsob, ako bez porušenia obchodného tajomstva, preukázať a zdôvodniť svoje tvrdenia, tak aby ich účastník konania mohol vyhodnotiť a prípadne namietnuť ich nesprávnosť. Účastník konania poukazuje na znenie § 28 ods. 1 zákona, podľa ktorého má úrad právo vyžiadať si také znenie predkladaných informácií, ktoré neobsahujú obchodné tajomstvo ani nemajú dôverný charakter.
-	Pokiaľ úrad na zdôvodňovanie svojich záverov používa prípadovú prax a pravidlá Európskej komisie, mal by sa konzistentne pridržiavať tejto praxe aj tam, kde sa mu to zjavne nehodí a síce postupu Európskej komisie pri odôvodňovaní záverov informáciami obsahujúcimi obchodné tajomstvo. Účastník konania citoval bod 24 oznámenia Komisie o pravidlách prístupu k spisu Komisie v prípadoch podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o založení ES ako aj čl. 15 ods. 3 Nariadenia Komisie č. 773/2004.
-	Podľa účastníka konania viaceré informácie označené ako obchodné tajomstvo už nemusia spĺňať náležitosti obchodného tajomstva, tak ako ho vymedzuje Obchodný zákonník, nakoľko z dôvodu 5 ročného časového odstupu nemusia mať tieto informácie takú hodnotu pre ich poskytovateľov, akú mali v čase ich poskytnutia, ktorá by ešte dnes odôvodňovala ich ochranu ako obchodného tajomstva. Účastník konania v tejto súvislosti cituje Európsku komisiu.

344.	K vyššie uvedeným námietkam účastníka konania úrad uvádza nasledovné:

345.	Úrad sa nestotožňuje s tvrdením, že podstatné množstvo zistení a dôvodov, na ktorých založil úrad svoje závery je pre účastníka konania utajených rovnako ako sa nestotožňuje s tým, že väčšina vyjadrení ostatných podnikateľov je označená ako obchodné tajomstvo. Rozsah obchodného tajomstva nesprístupneného účastníkovi konania nemožno v žiadnom prípade považovať za podstatný. V porovnaní s celkovým rozsahom rozhodnutia a záverov úradu v ňom obsiahnutých sa jedná o veľmi malú časť textu.

346.	Väčšina nesprístupneného obchodného tajomstva sú konkrétne údaje podnikateľov (konkrétni dodávatelia PHM, objemy dodávaných PHM, konkrétne číselné údaje, atď.), ktorých správnosť účastník konania nedokáže potvrdiť, nakoľko týmito informáciami disponuje výhradne ich poskytovateľ. Pri tomto type informácií, vzhľadom na ich charakter, nie je možné aby boli poskytnuté v znení, ktoré neobsahuje obchodné tajomstvo a z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby boli uvedené v nezmenenom znení. Obsah týchto údajov je však popisným spôsobom uvedený na iných miestach rozhodnutia ako aj na miestach kde úrad podrobne popisuje trh a situáciu na trhu a účastník konania mal a má možnosť sa k týmto záverom úradu vyjadriť a navrhnúť dôkazy na podporu svojich tvrdení (napr. súhrn bodov 56-62 Výzvy, ktoré vymenúvajú konkrétne zdroje dodávok PHM pre konkrétnych odberateľov je obsiahnutý v bode 63 Výzvy).

347.	Neboli sprístupnené aj niektoré citáty konkrétnych podnikateľov, ktoré boli jedným z podkladov rozhodnutia, pričom závery úradu vychádzajú aj z týchto konkrétnych vyjadrení. Tieto závery boli bez výnimky dostupné účastníkovi konania, nakoľko boli vo Výzve uvedené bez akýchkoľvek obmedzení a účastník konania mal možnosť sa k nim vyjadriť.

348.	Okrem tohto, napr. v bode 158 Výzvy sa nachádzali vyjadrenia konkurentov, ktoré boli konzistentné so závermi analýzy úradu (vychádzajúcej aj z údajov účastníka konania) ako aj ostatnými dôkazmi uvedenými v kapitole 5.1.4. tohto rozhodnutia a účastník konania mal možnosť sa k nim vyjadriť. Vyjadrenia konkurentov sami osebe, bez ostatných dôkazov, úrad nepovažoval za dostatočný dôkaz. Časť obsahu bodu 158 Výzvy označenú ako obchodné tajomstvo treba tiež vnímať v kontexte celého bodu 158 Výzvy, kde hneď jeho úvodná veta poskytuje účastníkovi konania súhrnnú informáciu o obsahu utajených vyjadrení konkurentov/odberateľov. Ďalej napr. bod 118 Výzvy obsahoval obchodné tajomstvo ohľadom spôsobu prepravy PHM, pričom na inom mieste tohto bodu ktoré účastníkovi konania je prístupné a má možnosť sa k nemu vyjadriť obsahuje opisné informácie k tejto veci. 

349.	Podľa Uznesenia Ústavního soudu České republiky II. ÚS 419/04: “V posudzovanom prípade, informácie o tých častiach spisu, ktoré tvorili obchodné tajomstvo správnym orgánom oslovených súťažiteľov na relevantných trhoch, boli, primerane situácii, „zverejnené“ sťažovateľovi v rozhodnutí správneho orgánu prvého stupňa tým, že bola podrobne rozobraná situácia na relevantných trhoch. Záver Nejvyššího správního soudu o medziach aplikácie vyššie uvedeného zákonného ustanovenia v tom smere, že sťažovateľ mal možnosť konštatovanú situáciu na relevantných trhoch poprieť a navrhnúť k svojmu prípadnému odlišnému tvrdeniu dôkazy, je tak úplne oprávnený.”

350.	Nie je teda pravdou, že podstatné množstvo resp. väčšina informácií je nesprístupnená účastníkovi konania. Táto námietka účastníka konania nekorešponduje s textom Výzvy.

351.	Rovnako nie je pravdou, že by účastník konania vedel potvrdiť správnosť všetkých predmetných podkladov a informácií, nakoľko išlo o informácie, ktoré boli dostupné výlučne subjektom, ktoré ich poskytli. 

352.	Zároveň tie informácie a podklady, ktoré boli ostatnými podnikateľmi označené ako obchodné tajomstvo a takto boli v texte Výzvy uvedené, boli opisným spôsobom a podrobným popisom trhu a jeho fungovania vo Výzve sprístupnené v rozsahu dostatočnom na uplatnenie práva na obhajobu. 

353.	Účastník konania tiež všeobecne namieta nemožnosť oboznámiť sa so všetkými podkladmi označenými ako obchodné tajomstvo, ktoré mu neboli sprístupnené z čoho vyplýva nemožnosť náležitej obhajoby a ochrany svojich práv. Účastník konania na podporu svojich tvrdení zároveň cituje bod 24 Oznámenia Komisie o pravidlách prístupu k spisu Komisie v prípadoch podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o založení ES ako aj čl. 15 ods. 3 Nariadenia Komisie č. 773/2004. 

354.	Táto námietka nie je konzistentná s týmito právnymi dokumentmi, pretože uvedené dokumenty nestanovujú povinnosť v záujme práva na obhajobu sprístupniť účastníkovi konania všetky podklady a informácie v rozhodnutí označené ostatnými stranami ako obchodné tajomstvo, ale len tie podklady, ktoré sú na obhajobu nevyhnutné. Uvedené vyplýva aj z citátu uvedeného účastníkom konania ako aj napr. z bodu 47 Oznámenia Komisie o pravidlách prístupu ku spisu Komisie v prípadoch podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o založení ES, podľa ktorého: „Ak sa strana domnieva, že po získaní prístupu k dokumentácii potrebuje na svoju obhajobu poznať konkrétne neprístupné informácie, môže s týmto cieľom Komisii predložiť odôvodnenú žiadosť.“ Účastník konania neidentifikoval žiadny konkrétny podklad alebo informáciu nevyhnutnú na realizáciu práva na obhajobu a nepožiadal o jej sprístupnenie, čo je v zmysle vyššie citovaného, nevyhnutný predpoklad resp. úkon na prístup k utajeným podkladom a informáciám. Tento postup v sebe nevyhnutne nesie aj predpoklad, že spravidla musí účastník konania najprv obdržať závery súťažného orgánu s vyznačeným obchodným tajomstvom a až na základe týchto záverov môže účastník konania identifikovať a odôvodniť ten konkrétny nesprístupnený podklad, ktorý je na jeho obhajobu nevyhnutný. Postup úradu je v súlade s vyššie uvedeným. Námietky účastníka konania nemajú oporu v európskej legislatíve ani praxi.

355.	Aj keby neplatilo vyššie uvedené, podľa § 28 zákona a § 23 ods. 3 Správneho poriadku úrad je povinný chrániť obchodné tajomstvo. Ochrana obchodného tajomstva v zmysle citovaných zákonov nie je na ujmu práv účastníka konania: „K námietke, že správny orgán neumožnil sťažovateľovi oboznámiť sa s tými časťami spisu, ktoré boli označené za obchodné tajomstvo ... . Zo zásady písomnosti a neverejnosti pritom vyplýva povinnosť správneho orgánu obsiahnutá v § 23 ods. 3 zákona č. 71/1967 Sb., správneho poriadku, v znení neskorších predpisov. Podľa nej je správny orgán povinný učiniť opatrenia, aby nahliadnutím do spisov nebolo porušené štátne, hospodárske alebo služobné tajomstvo ... . Nie je ... na ujmu práv účastníka konania, keď správny orgán uvedené zákonné ustanovenie aplikuje. ... “

356.	V tejto súvislosti treba uviesť, že v oblasti súťažnej legislatívy došlo k unifikácii právnych noriem, avšak len v hmotno-právnej rovine. V procesno-právnej oblasti k unifikácii nedošlo, a to zrejme z dôvodu prílišných odlišností procesných pravidiel v jednotlivých členských štátoch. Z viacerých ustanovení Nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16.12.2002, ktoré upravuje aplikáciu čl. 101 a 102 Zmluvy (predtým čl. 81 a 82) vyplýva, že členské štáty aplikujú len čl. 101 a 102 Zmluvy (predtým čl. 81 a 82), teda len hmotno-právne ustanovenia. Účel Nariadenia je zjavný už z prvej vety v prvom bode Nariadenia, kde sa uvádza, že na vytvorenie systému, ktorý zabezpečí nerušenú hospodársku súťaž na spoločnom trhu, sa musia články 101 a 102 Zmluvy (predtým čl. 81 a 82) uplatňovať v spoločenstve účinne a jednotne. Členské štáty tak robia podľa vnútroštátnych procesných pravidiel. Podľa bodu 5, Nariadenie nemá vplyv ani na vnútroštátne predpisy o miere dokazovania, ani na povinnosti orgánov hospodárskej súťaže a súdov členských štátov súvisiacich so zisťovaním príslušných faktov týkajúcich sa prípadu za predpokladu, že také predpisy a povinnosti sú kompatibilné so základnými zásadami práva spoločenstva. Rovnako aj ukladanie pokút, pravidelného penále alebo iné sankcie sa riadia podľa vnútroštátneho práva. Nemožno však poprieť, že aj v procesnej oblasti a v oblasti ukladania pokút európska a vnútroštátna legislatíva v určitej miere môžu vykazovať spoločné znaky, avšak toto je potrebné hodnotiť v každom prípade zvlášť. 

357.	Z vyššie uvedených dôvodov úrad využíva prípadovú prax a pravidlá Európskej komisie spravidla pri posudzovaní skutku, nie pri procesnom postupe. Dôvodom teda nie je konštrukcia účastníka konania ohľadom toho, čo sa úradu „hodí“. Z námietky nie je zrejmé, čo a ako konkrétne a z akého dôvodu by sa v tomto prípade malo úradu „zjavne hodiť“. 

358.	Pokiaľ ide o 5 ročný časový odstup po ktorom už informácie označené ako obchodné tajomstvo nemusia spĺňať náležitosti obchodného tajomstva, podľa tejto námietky by do tejto lehoty spadali informácie a podklady pred rokom 2005, čiže za obdobie, v ktorom sa týmto rozhodnutím porušovanie zákona neposudzovalo. 

8.	Pokuta 

359.	Podľa § 38 ods. 1 zákona, za porušenie ustanovenia § 8 ods. 6 zákona, podľa ktorého zneužívanie dominantného postavenia na relevantnom trhu je zakázané, úrad uloží podnikateľovi pokutu do 10% z obratu za predchádzajúce účtovné obdobie.

360.	Úrad pri ukladaní pokuty postupuje podľa § 38 ods. 10 zákona, podľa ktorého pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku porušovania ustanovení tohto zákona. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.

	8.1  Relevantný obrat ako východisko pri určení pokuty

361.	V súlade s Metodickým pokynom o postupe pri určovaní pokút v prípadoch zneužívania dominantného postavenia a dohôd obmedzujúcich súťaž (ďalej len „Metodický pokyn“),  podľa ktorého sa úrad riadi pri ukladaní pokuty v konaniach s účinnosťou od 02.01.2008, úrad ako východisko pri určení pokuty berie tzv. relevantný obrat podnikateľa. Pod relevantným obratom sa rozumie obrat (bez daní) dosiahnutý podnikateľom z predaja tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu. Pri výpočte relevantného obratu úrad zvyčajne vychádza z údajov o predajoch realizovaných podnikateľom za posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa podnikateľ zúčastnil na protisúťažnom konaní.

362.	Uvedeným úrad zároveň vyhovel námietke Krajského súdu, ktorý v rozsudku uviedol: "Podľa názoru súdu výška sankcie nebola dostatočne zdôvodnená s ohľadom na námietku žalobcu, že za základ výšky pokuty bol braný celkový obrat žalobcu, keď je žalovanému známe, že žalobca podniká v rozsiahlych oblastiach, vôbec sa nevzťahujúcich k predmetnému porušeniu povinnosti (t.j. má aktivity od rafinérie až po maloobchodný predaj). Súdu sa tento postup javí ako nesprávny, pretože môže viesť k tomu, že v dôsledku takejto praktiky, spoločnosti - podnikatelia môžu byť nepriamo nútení k zakladaniu takzvaných sesterských spoločností, aby znižovali v každej oblasti podnikania svoj obrat atak predišli prípadnému ukladaniu neprimeraných sankcií."

363.	Slovnaft aplikoval rovnakú praktiku na dvoch trhoch – trhu predaja benzínu na veľkoobchodnej úrovni a trhu predaja nafty na veľkoobchodnej úrovni – avšak každá z praktík mala rozdielne trvanie. Z tohto dôvodu úrad neurčil ako relevantný obrat spoločný obrat dosiahnutý z predajov benzínov a nafty na veľkoobchodnej úrovni, ale vypočítal pokutu na základe závažnosti a dĺžky trvania zvlášť pre naftu a zvlášť pre benzín a súčet týchto dvoch čiastkových údajov tak predstavuje základnú sumu pokuty.

364.	V prípade zneužívania dominantného postavenia na trhu nafty relevantným obratom, teda obratom dosiahnutým z predaja tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka, je suma tržieb dosiahnutých Slovnaftom z predaja nafty na úrovni veľkoobchodu na trhu v SR. V prípade zneužívania dominantného postavenia na trhu benzínu je relevantným obratom suma tržieb dosiahnutých Slovnaftom z predaja benzínu na úrovni veľkoobchodu na trhu v SR. Posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa podnikateľ zúčastnil na protisúťažnom konaní je v prípade nafty aj benzínu rok 2006. V tomto roku tržby Slovnaftu z predaja nafty na úrovni veľkoobchodu v SR (bez daní) predstavovali [...] mld. Sk a tržby z predaja benzínu na úrovni veľkoobchodu v SR (bez daní) predstavovali [...] mld. Sk. 

	8.2  Závažnosť porušovania ustanovení zákona 

365.	Ďalším krokom pri výpočte pokuty je určenie pokuty na základe závažnosti ako súčinu relevantného obratu a percenta, ktorého konkrétna výška sa určí na základe závažnosti porušovania ustanovení zákona v rozsahu do 30%. Podľa § 38 ods. 10 zákona úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania ustanovení zákona berie do úvahy povahu porušovania ustanovení zákona, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Pri hodnotení povahy porušovania ustanovení zákona úrad zohľadňuje konkrétnu protisúťažnú praktiku a jej vážnosť z pohľadu porušenia ustanovení zákona. Pri hodnotení dopadu, úrad zohľadňuje najmä aký dopad má posudzovaná praktika na trh, či sa praktika implementovala alebo nie a tiež aj spoločný podiel všetkých podnikateľov na trhu (teda akej veľkej časti trhu sa porušenie zákona týka). Tam, kde je to účelné, úrad zohľadňuje aj veľkosť relevantného trhu ako aj jeho význam.

Povaha porušovania ustanovení zákona

366.	Praktika mala tzv. vykorisťovateľský charakter, teda jej cieľom nebolo vytlačiť konkurenta z trhu, ale získať majetkový prospech. Vykorisťovanie bolo realizované formou diskriminácie, ktorá patrí medzi praktiky, u ktorých nemožno automaticky, len na základe formy praktiky, predpokladať negatívny dopad na súťaž. Niektoré formy diskriminácie majú negatívny a niektoré môžu mať aj pozitívny dopad na trh (viď kapitola 6.1.2 – Koncept praktiky diskriminácie). Preto sa v tomto prípade úrad detailne zaoberal hodnotením, či správanie Slovnaftu je protisúťažné, teda či v jej dôsledku dôjde k zníženiu spotrebiteľského prebytku, čomu sa venuje celá kapitola 6.1 rozhodnutia.

367.	Vzhľadom na uvedené sa praktika realizovaná spoločnosťou Slovnaft z pohľadu povahy praktiky nedá pokladať za veľmi závažné porušenie zákona. 

Skutočný dopad na trh 

368.	Úrad v rozhodnutí preukázal, ako bola praktika implementovaná. Čo sa týka konkrétneho dopadu praktiky na trh, ten nespočíval vo vytlačení niektorých subjektov z trhu ale v tom, že Slovnaft získal na úkor svojich odberateľov neodôvodnený majetkový prospech, ktorý úrad odhadol na 203,27 mil. Sk (postup úradu pri odhade majetkového prospechu je v kapitole 8.4).  

369.	Zároveň ako vyplýva z bodu 286, praktika v roku 2005 v prípade nafty mala menšiu intenzitu ako v roku 2006, čo redukuje jej dopad na trh. 

Veľkosť relevantného trhu 

370.	Relevantný trh bol úradom určený ako územie SR, praktika teda mala dopad na celé územie SR. V číselnom vyjadrení veľkosť relevantného trhu v roku 2006 bola [...] mld. Sk v prípade nafty a [...] mld. Sk v prípade benzínu. 

371.	Na základe uvedených skutočností úrad percento na základe závažnosti stanovil v dolnej hranici rozpätia, konkrétne vo výške [...]%. Suma pokuty stanovená na základe závažnosti tak v prípade nafty predstavuje sumu 116 mil. Sk a v prípade benzínov 40 mil. Sk. 

8.3 Dĺžka porušovania ustanovení zákona 

372.	Pokutu určenú na základe závažnosti úrad prenásobí počtom rokov trvania porušovania zákona. Obdobie kratšie ako 6 mesiacov sa v zmysle Metodického pokynu berie ako ½ roka, obdobie dlhšie ako 6 mesiacov sa berie ako celý rok.

373.	V prípade nafty úrad preukázal porušovanie zákona trvajúce dva roky (2005 a 2006) a v prípade benzínov úrad preukázal porušovanie zákona trvajúce 1 rok (2006). Preto úrad pokutu určenú na základe závažnosti v prípade nafty prenásobil koeficientom 2 a v prípade benzínu koeficientom 1. Základná suma pokuty pre benzín aj naftu spoločne tak predstavuje sumu 272 mil. Sk.

9.4	Iné skutočnosti 

374.	Základná suma pokuty môže byť upravená – zvýšená alebo znížená – v prípade, ak úrad identifikuje iné skutočnosti, ktoré sa zohľadňujú pri stanovení pokuty a ktorých demonštratívny výpočet je uvedený v § 38 ods. 10 zákona. 

375.	V tomto prípade úrad identifikoval jednu inú skutočnosť, ktorá sa zohľadňuje pri výpočte pokuty, a to dosiahnutie majetkového prospechu, nakoľko v tomto prípade ho úrad vedel odhadnúť. Týmto úrad zároveň vyhovel námietke Krajského sudu, ktorý v rozsudku namietal, že „Žalovaný nezdôvodnil, prečo nezohľadnil pri uložení výšky pokuty výšku získaného prospechu, keď ustanovenie § 38 ods. 10 ZHS nevylučuje, aby hodnota získaného prospechu bola braná do úvahy pri stanovovaní výšky sankcie, a zákon o hospodárskej súťaži ako jedno z kritérií, na základe ktorých sa stanovuje sankcia uvádza aj vyhodnotenie, či bol získaný majetkový prospech konkrétnym protisúťažným konaním.“

Dosiahnutie majetkového prospechu

376.	§ 38 ods. 10 zákona ako jednu zo skutočností, ktoré úrad zohľadňuje pri ukladaní pokuty, uvádza aj získanie majetkového prospechu. Toto kritérium je vysvetlené aj v Metodickom pokyne „Je potrebné, aby uložená pokuta presahovala dosiahnutý majetkový prospech z porušovania zákona, a to z toho dôvodu, aby predstavovala pre podnikateľa dostatočne odstrašujúci faktor nedopúšťať sa ďalšieho porušovania a zároveň aby ho dostatočne potrestala za protiprávne správanie. Toto kritérium úrad uplatní, ak je možné vyčísliť majetkový prospech získaný v súvislosti s protiprávnym konaním.“

377.	V tomto prípade, nakoľko to bolo možné, úrad pristúpil k odhadu majetkového prospechu, ktorý Slovnaft posudzovanou praktikou získal. Podstata praktiky diskriminácie spočívala v individuálnom účtovaní cien každému z odberateľov podľa ochoty platiť. Z tejto podstaty praktiky úrad vychádzal aj pri odhade získaného majetkového prospechu. Pri každom odberateľovi úrad porovnal zľavu, ktorú by dostal, ak by nebol diskriminovaný s tou, ktorú dostal v skutočnosti. Tento rozdiel po prenásobení množstvom PHM, ktoré daný odberateľ odoberal, predstavuje majetkový prospech získaný Slovnaftom z praktiky diskriminácie. 

378.	Pri výpočte zľavy, ktorú by odberatelia dostali, ak by neboli diskriminovaní, úrad vychádzal z výsledkov regresných modelov, ktoré použil na preukázanie praktiky diskriminácie za roky 2005 a 2006. Z výsledkov regresie sa totiž dá vyčítať, ako sa Slovnaft správal v skutočnosti pri určovaní zliav. Na základe týchto výsledkov sa pre každého odberateľa jednotlivo dala vypočítať tzv. nediskriminačná zľava“, teda zľava, akú by odberateľ mal, keby nebol diskriminovaný. Teda ak by odberateľ patriaci do kategórie poľnohospodárstvo alebo priemysel nebol diskriminovaný, tak koeficient pri premenných polno a priem by bol nesignifikantný, inými slovami nulový. Do ich zľavy by vstupovali iba štandardné faktory (odobraté množstvo, splatnosť faktúry a vzdialenosť odberateľa od terminálu) tak ako do zľavy pre predajcov a obchodníkov PHM. Pre každého z odberateľov bola „nediskriminačná zľava“ vypočítaná z výsledkov v tabuľkách 26, 27 a 36 nasledovným spôsobom:

nediskriminacna zlava = β0 + β1*log(mnozstvo) + β2*platba + β3*km

pričom nebola zohľadnená diskriminácia, teda binárne premenné. 

379.	„Nediskriminačná zľava“ bola počítaná zvlášť pre benzín a pre naftu a zvlášť pre každý rok podľa nasledujúcich rovníc: 

nafta 2005:
nediskrimin. zlava = 258,26 – 114,52*log(mnozstvo) + 6,62*platba + 1,48*km
nafta 2006:
nediskrimin. zlava = 434,98–152,01*log(mnozstvo) + 5,23*platba + 1,11*km

benzín 2006:
nediskrim. zlava = 452,96 – 148,52*log(mnozstvo) + 3,70*platba + 1,08*km

380.	Takto vypočítaná „nediskriminačná zľava“ pre každého odberateľa bola následne porovnaná so skutočnou zľavou, ktorú Slovnaft konkrétnemu odberateľovi poskytoval. Tento rozdiel medzi „nediskriminačnou zľavou“ a skutočne poskytnutou zľavou vyjadruje diskrimináciu. 

381.	Pri odhade získaného majetkového prospechu bolo možné postupovať dvomi alternatívnymi spôsobmi. Prvý z nich je, že úrad by ako základ pre výpočet získaného majetkového prospechu vzal do úvahy najvýraznejší rozdiel medzi skutočne poskytnutou zľavou a nediskriminačnou zľavou (t.j. kde odberateľ dostal najviac zvýhodnenú zľavu v porovnaní s vyrátanou nediskriminačnou). Ďalej by úrad predpokladal, že ak bol Slovnaft schopný v takejto miere nevysvetlene zvýhodniť tohto jedného odberateľa, tak mohol v takej istej miere zvýhodniť aj všetkých ostatných. Druhá alternatíva, ku ktorej sa úrad priklonil a ktorá je viac v prospech Slovnaftu je, že pri výpočte získaného majetkového prospechu úrad zohľadnil len rozdiely v zľavách u tých odberateľov, u ktorých skutočne poskytnutá zľava bola horšia ako „nediskriminačná zľava“. Tento spôsob výpočtu majetkového prospechu je v súlade aj s tým, že sa ním postihujú nie nízke ceny poskytované najatraktívnejším odberateľom, ale vysoké ceny u odberateľov menej atraktívnych pre konkurenciu. 

382.	Po zohľadnení rozdielov v zľavách u tých odberateľov, kde skutočne poskytnutá  zľava bola horšia ako „nediskriminačná zľava“ a im prislúchajúcim kontrahovaným množstvám nafty resp. benzínu, odhad získaného majetkového prospechu pre rok 2005 v prípade nafty predstavuje 15,27 mil. Sk, pre rok 2006 v prípade nafty 128,57 mil. Sk a v prípade benzínu pre rok 2006 59,43 mil. Sk. Celkový odhad získaného majetkového prospechu spoločne za benzín aj za naftu za oba roky tak predstavuje 203,27 mil. Sk. Rozdiel v získanom majetkovom prospechu v prípade nafty medzi jednotlivými rokmi je konzistentný so skutočnosťami popísanými v bode 286. 

383.	V zmysle Metodického pokynu je potrebné, aby uložená pokuta presahovala dosiahnutý majetkový prospech z porušovania zákona, a to z toho dôvodu, aby predstavovala pre podnikateľa dostatočne odstrašujúci faktor nedopúšťať sa ďalšieho porušovania a zároveň aby ho dostatočne potrestala za protiprávne správanie. Majetkový prospech, ktorý Slovnaft získal, úrad odhadol na 203,27 mil. Sk. Základná suma pokuty pre benzín aj naftu spoločne predstavuje sumu 272 mil. Sk. Pokuta určená úradom teda získaný majetkový prospech presahuje. Zároveň výška uloženej pokuty a odhadnutý majetkový prospech sú vzájomne konzistentné údaje – teda nie sú vo výraznom nepomere, ktorý by naznačoval, že vypočítaná pokuta je nereálna, privysoká alebo výrazne nekorešponduje s majetkovým prospechom získaným posudzovanou praktikou.  

	8.5  Konečná výška pokuty 

384.	Konečná výška pokuty tak predstavuje sumu 9 028 746 eur (272 mil. Sk). Pokuta nepresahuje zákonom stanovenú 10%-nú hranicu z obratu.

8.6  Námietky Slovnaftu k pokute

385.	Účastník konania namietal, že odôvodnenie vo Výzve k prípadnej pokute je nedostatočné a nezodpovedá kritériám stanoveným v § 38 ods. 10 zákona. Účastník konania uvádza § 38 ods. 10 zákona a tvrdí, že Výzva pred vydaním rozhodnutia je v rozpore s týmto ustanovením. K týmto námietkam účastníka konania uvádzame nasledovné.

386.	Nie je povinnosťou úradu uviesť vo Výzve detailný postup vo vzťahu k potenciálnemu určeniu pokuty. Úrad prešetruje konanie dominanta s cieľom zistiť, či v danom prípade bol porušený zákon, preto informácia o záveroch prešetrovania podľa § 33 zákona obsahuje závery vo vzťahu ku konaniu prešetrovaného subjektu a k porušeniu zákona. Stále ide o štádium dokazovania, keďže účastník môže vzniesť nové námietky a navrhnúť nové dôkazy, ktorými sa bude potrebné zaoberať a ktoré môžu rôznymi spôsobmi ovplyvniť výsledok konania. Podľa § 33 zákona je úrad povinný, okrem iného, podať informáciu o záveroch prešetrovania. Uvedené si nemožno zamieňať s uvedením správnej úvahy vo vzťahu k určeniu pokuty, pokiaľ dokazovanie a prešetrovanie nebolo ukončené. Úzky vzťah medzi dôkaznou situáciou a závermi vyplývajúcimi z dôkazov na jednej strane a stanovením pokuty na druhej strane je nespochybniteľný, preto pokiaľ nebolo ukončené prešetrovanie, nie je možné pristúpiť k definitívnemu určeniu pokuty. 

387.	Zo Správneho poriadku ani zákona nie je možné vyvodiť povinnosť úradu informovať účastníka konania pred ukončením dokazovania o skutočnostiach, ktoré bude úrad brať do úvahy pri konečnom stanovení výšky sankcie, ani sa nedá vyvodiť právo účastníka konania byť informovaný akými konkrétnymi úvahami bude správny orgán vedený pri stanovení pokuty. Takúto povinnosť úradu ukladá až § 47 ods. 3 Správneho poriadku pre odôvodnenie samotného rozhodnutia, kde je správny orgán povinný uviesť, ktoré skutočnosti boli podkladom na rozhodnutie, akými úvahami bol vedený pri hodnotení dôkazov, ako použil správnu úvahu pri použití právnych predpisov, na základe ktorých rozhodoval, a ako sa vyrovnal s návrhmi a námietkami účastníkov konania a s ich vyjadreniami k podkladom rozhodnutia. Tieto závery možno podoprieť judikatúrou z Českej republiky, kde je príbuznosť právnej úpravy zjavná.
388.	Okrem vyššie uvedeného, ustanovenie § 38 ods. 10 zákona uvádza: „Úrad pri ukladaní pokuty posudzuje…” Je nepochybné, tak ako to vyplýva z § 1 ods. 1 Správneho poriadku a § 22 ods. 1 písm. b) zákona, že realizácia tak významnej právomoci ako je uloženie sankcie je možná len na základe rozhodnutia a len rozhodnutím možno rozhodovať o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb. Je rovnako nepochybné, že Výzvou nie je možné uložiť sankciu a že Výzva nie je individuálnym správnym aktom. Na základe vyššie uvedeného úrad konštatuje, že § 38 ods. 10 zákona stanovuje kritériá, ktoré musia byť splnené pri ukladaní pokuty rozhodnutím. Výzvou sa pokuta neukladá, preto § 38 ods. 10 zákona sa na Výzvu nevzťahuje. Jednoznačná terminológia zákona iný výklad nepripúšťa. 

389.	Napriek vyššie uvedenému a napriek skutočnosti, že účastník konania neuviedol právny predpis, z ktorého by mala úradu vyplývať povinnosť informovať účastníka konania o odôvodnení prípadnej pokuty podľa kritérií stanovených § 38 ods. 10 zákona, a to ešte pred uložením pokuty rozhodnutím, úrad nad rámec svojich zákonných povinností umožnil účastníkovi konania vyjadriť sa v rámci Výzvy aj k budúcemu možnému odôvodneniu k pokute. Úrad považuje pokutu za dostatočne detailne a zrozumiteľne vysvetlenú. Vyjadril sa k spôsobu určenia základu, z ktorého sa pokuta počíta (t.j. k relevantnému obratu) ako aj ku každej skutočnosti, ktorú je povinný zohľadniť podľa § 38 ods. 10 zákona (konkrétne závažnosť a dĺžku porušovania konania, pričom v rámci závažnosti sa zohľadňuje povaha porušovania konania, skutočný dopad na trh a veľkosť relevantného trhu). K iným skutočnostiam (tzv. poľahčujúcim a priťažujúcim), ktoré sa zohľadňujú pri stanovení pokuty a ktorých demonštratívny výpočet je uvedený v § 38 ods. 10 zákona úrad uviedol, že identifikoval dosiahnutie majetkového prospechu. Spôsob, akým úrad majetkový prospech odhadol, bol tiež detailne popísaný vo Výzve.

390.	Z vyššie uvedeného vyplýva, že aj keby bol prijateľný názor účastníka konania (čo nie je, pozri vyššie), že úrad v rámci Výzvy nezdôvodnil pokutu detailne, úrad by aj tak neporušil žiadnu zákonnú povinnosť, pretože žiadny právny predpis úradu takúto povinnosť neukladá. Odôvodnenie možnej pokuty v rámci Výzvy je nad rámec zákonných povinností úradu. 

391.	Okrem vyššie uvedeného, úrad tiež poukazuje na to, že vo Výzve nestanovil konečnú výšku pokuty a preto je irelevantné namietať, že úrad prejudikuje výšku pokuty. Táto námietka nekorešponduje s textom Výzvy.

392.	Účastník konania tiež namietal, že § 38 ods. 10 zákona uvádza výslovne iba skutočnosť, že úrad berie do úvahy pri ukladaní pokuty „...získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi". Podľa účastníka konania zo znenia zákona vyplýva, že výška dosiahnutého majetkového prospechu je v tomto prípade irelevantná, nakoľko ide o praktiku týkajúcu sa zneužívania dominantného postavenia a nie o dohodu obmedzujúcu súťaž. To čo má úrad uvedené v Metodickom pokyne na ukladanie pokút je v tomto kontexte irelevantné, nakoľko Metodický pokyn nemôže v žiadnom prípade odporovať zákonu. K tomuto uvádzame nasledovné.

393.	Úrad súhlasí s tvrdením, že zákon explicitne uvádza iba skutočnosť, že úrad berie do úvahy pri ukladaní pokuty „...získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi". Takýto výklad zákona je ale neúplný a ignoruje ostatné znenie § 38 ods. 10 zákona. Celé ustanovenie a celá veta predmetného ustanovenia znie nasledovne: „Úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení tohto zákona, porušovania ustanovení osobitného predpisu alebo porušovania podmienky, povinnosti alebo záväzku uloženého rozhodnutím úradu. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.”

394.	Celé ustanovenie § 38 ods. 10 zákona, s výnimkou niektorých častí, sa týka ukladania pokút podľa zákona bez ohľadu na to, či sa jedná o dohodu obmedzujúcu súťaž alebo zneužitie dominantného postavenia a v primeranej miere sa vzťahuje aj na iné porušenia zákona. Aj predmetná veta, ktorej súčasťou je účastníkom konania uvedený citát, sa vzťahuje na všetky typy porušení zákona a uvádza demonštratívny výpočet faktorov, ktoré by mal úrad brať do úvahy pri ukladaní pokuty. Skutočnosť, že ide o príkladmo uvedené faktory umožňuje úradu brať do úvahy pri ukladaní pokuty aj iné faktory, ktoré zákon explicitne neuvádza (rovnako ako je úrad oprávnený postihnúť iné praktiky dominanta, ako uvádza demonštratívny výpočet v § 8 ods. 2 zákona). Jedným z takýchto faktorov môže byť aj majetkový prospech pri zneužití dominantného postavenia, čo je logické, nakoľko pri vykorisťovateľských typoch zneužívania je následkom aj to, že dominant získava prospech na úkor svojich odberateľov, ktorý by inak nezískal. Z tohto vyššie uvedených dôvodov nie je v rozpore so zákonom, ak úrad v súlade s demonštratívnym výpočtom zákona berie v úvahu aj faktor majetkového prospechu pri zneužití dominantného postavenia alebo iné faktory podľa okolností konkrétneho prípadu, pričom môže ísť nielen o priťažujúce, ale aj o poľahčujúce okolnosti. Z rovnakých dôvodov nemôže byť ani Metodický pokyn úradu v rozpore so zákonom. Úradu nie je známy žiadny právny akt konštatujúci rozpor Metodického pokynu so zákonom.

395.	Právny názor účastníka konania je zároveň v rozpore s právnym názorom Krajského súdu, ktorý v rozsudku týkajúcom sa tohto správneho konania uviedol nasledovné: „Žalovaný nezdôvodnil, prečo nezohľadnil pri uložení výšky pokuty výšku získaného prospechu, keď ustanovenie § 38 ods. 10 ZHS nevylučuje, aby hodnota získaného prospechu bola braná do úvahy pri stanovovaní výšky sankcie, a zákon o hospodárskej súťaži ako jedno z kritérií, na základe ktorých sa stanovuje sankcia uvádza aj vyhodnotenie, či bol získaný majetkový prospech konkrétnym protisúťažným konaním.“ Z vyššie uvedeného vyplýva, že podľa právneho názoru súdu, je možné pri zneužívaní dominantného postavenia brať do úvahy faktor majetkového prospechu, s čím sa úrad plne stotožňuje. Výpočet majetkového prospechu v tomto prípade teda treba chápať tak, že úrad je právnym názorom súdu viazaný a v plnej miere vyhovel požiadavke Krajského súdu.

396.	Úrad podotýka, že výšku dosiahnutého majetkového prospechu žiadal pri výpočte pokuty zohľadniť aj samotný účastník konania. V žalobe o preskúmanie zákonnosti rozhodnutia Rady úradu namietal, že možný prospech nebol vyčíslený ani iným spôsobom v rozhodnutí vyjadrený a žiadal nielen zohľadnenie získaného prospechu z namietaného protisúťažného konania pri určení pokuty, ale aj zohľadnenie primeranosti uloženej sankcie vo vzťahu k možnému získanému prospechu. Uvedené argumenty prijal aj Krajský súd, ktorý vo svojom rozsudku dospel k vyššie uvedenému záveru. 

397.	Zároveň úrad dodáva, že pokutu na základe získaného majetkového prospechu nezvyšoval. Ak by teda túto skutočnosť pri ukladaní pokuty nezohľadnil, uložená pokuta vypočítaná v zmysle Metodického pokynu by bola rovnaká - 272 mil. Sk.  

398.	Účastník konania namietal, že zákon na rozdiel od záverov úradu nestanovuje, že pokuta musí prevyšovať získaný majetkový prospech, k čomu uvádzame nasledovné. Sankcia má dve základné funkcie, a to represívnu a preventívnu a nesplnila by ani jednu z nich, pokiaľ by výška sankcie neodoberala získaný prospech, ktorý tak vymedzuje spodnú hranicu sankcie. V opačnom prípade, by sankcia odobrala len časť získaného prospechu, čím by podnikateľ porušovaním zákona aj napriek uloženej sankcii získal a porušenie zákona by sa mu oplatilo. Takáto sankcia by nebola dostatočne odstrašujúca pre podnikateľa, aby nezopakoval porušenie zákona (individuálna prevencia) a nebola by dostatočne odstrašujúca ani pre prípadných ostatných porušovateľov zákona (generálna prevencia). 
 
399.	Zákon pripúšťa, aby úrad pri ukladaní pokuty bral do úvahy aj získaný majetkový prospech. Nedáva zmysel (aj v súvislosti s vyššie uvedeným) a zo zákona nevyplýva, aby úrad premietol do pokuty len časť získaného majetkového prospechu. Dôsledkom toho je, že získaný majetkový prospech ako celok bude premietnutý do pokuty. „Komisia takisto zohľadní nutnosť zvýšiť sankciu tak, aby prevýšila nezákonný zisk uskutočnený vďaka porušeniu, ak je takýto odhad možný.”

400.	Tvrdenie účastníka konania, že úrad dospel k záveru, že rozhodujúci je výlučne získaný majetkový prospech je nepravdivé. Výzva žiadny takýto záver úradu neobsahuje.

401.	Účastník konania ďalej vo Vyjadrení k výzve namietal, že „je prinajmenšom pozoruhodné, ak sa úrad opätovne dostáva predpokladanou výškou pokuty do blízkosti pokuty uloženej Spoločnosti úradom v jeho pôvodných zrušených rozhodnutiach, a to aj napriek tomu, že väčšina praktík, za ktoré úrad postihoval v minulosti Spoločnosť, bola z Výzvy vypustená a Spoločnosti sa dnes kladie za vinu len menej závažné porušenie zákona.“

402.	Uvedená námietka je nepravdivá a irelevantná - v pôvodnom rozhodnutí úrad pokutoval praktiku diskriminácie na trhu nafty v rokoch 2005 a 2006 a na trhu benzínu v roku 2005. V tomto rozhodnutí úrad pokutuje praktiku diskriminácie na trhu nafty v rokoch 2005 a 2006 a na trhu benzínu v roku 2006. Čiže pokutované správanie je viac menej identické.  

403.	Účastník konania namietal voči výške zamýšľanej pokuty presahujúcej 200 mil. Sk, čo podľa účastníka konania nekorešponduje so záverom úradu, že nejde o veľmi závažné porušenie zákona.

404.	V prvom rade je treba uviesť, že pri hodnotení primeranosti pokuty nie je možné vychádzať z absolútnej hodnoty pokuty. Objektívnejším kritériom je pomer výšky pokuty k relevantnému a celkovému obratu, ktorý vyjadruje mieru záťaže uloženej pokuty pre konkrétneho podnikateľa. Len týmto spôsobom je možné rovnaké porušenie zákona rôznymi podnikateľmi postihnúť rovnako (ak to skutkové okolnosti prípadov dovoľujú), t.j. neuloží sa rovnako vysoká peňažná suma, ale rovnako vysoký podiel z relevantného obratu. Z týchto dôvodov je výška pokuty individualizovaná pre každý jeden prípad a základným východiskovým bodom pre výpočet pokuty je relevantný obrat, ktorý je u každého podnikateľa iný. Z týchto dôvodov je aj maximálna výška pokuty zákonom limitovaná do 10% z celkového obratu. Zákon stanovuje základný rámec výpočtu pokuty pre podnikateľov pôsobiacich vo všetkých odvetviach hospodárstva, preto práve obrat podnikateľa je základné merítko pre výpočet pokuty (pokuta 10 mil. eur zaťaží iným spôsobom podnikateľa s celkovým obratom 2 mld. eur ako podnikateľa s celkovým obratom 0,5 mld. eur). 

405.	V tomto prípade úrad pri výpočte pokuty vychádzal len z relevantného obratu podnikateľa, teda obratu dosiahnutom z predaja tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka, čo je suma tržieb dosiahnutých Slovnaftom z predaja nafty a benzínu na úrovni veľkoobchodu na trhu SR. Percento pre výpočet pokuty na základe závažnosti bolo stanovené v dolnej hranici, konkrétne vo výške len [...]% (maximálna hranica pokuty je 30 % z relevantného obratu). Na celkovom obrate Slovnaftu v roku 2006 uložená pokuta predstavovala len 0,2% (teda neblížila sa ani k 1%) a z celkového čistého zisku Slovnaftu v roku 2006 uložená pokuta predstavovala približne 4%. V kontexte uvedených skutočností nemožno uloženú pokutu považovať za neprimeranú. Úrad odhadol aj majetkový prospech, ktorý Slovnaft praktikou získal (203,27 mil. Sk) a ani vzhľadom na získaný prospech sa uložená pokuta vo výške 272 mil. Sk nedá považovať za neprimeranú.

406.	Celková hodnota relevantných obratov v tomto prípade je [...] mld. Sk. Absolútna výška pokuty vyjadruje ten fakt, že v tomto prípade ide o trhy, na ktorých účastník konania dosahuje veľmi vysoké obraty. Účastník konania dosahuje veľmi vysoké obraty aj na iných trhoch na ktorých pôsobí (celkové tržby Slovnaftu za rok 2006 bol približne 120 mld. Sk), na základe čoho by bolo teoreticky možné zvýšiť pokutu z tohto titulu v záujme dosiahnutia odstrašujúceho účinku. Úrad nepovažoval za potrebné pristúpiť v tomto prípade k tomuto kroku. 

407.	Čo sa týka konkrétneho výpočtu majetkového prospechu, účastník konania vo Vyjadrení k výzve namietal, že tento výpočet je nezrozumiteľný. Úrad má za to, že text Výzvy resp. rozhodnutia dostatočne detailne popisuje technickú stránku výpočtu získaného majetkového prospechu.  

Poučenie:

Podľa ustanovenia § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov možno proti tomuto rozhodnutiu podať rozklad na Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužitia dominantného postavenia, Drieňová 24, 826 03 Bratislava v lehote do 15 dní odo dňa jeho doručenia. V zmysle § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov. 

       							Ing. Martin Rajňák
    riaditeľ odboru 
     	  				       zneužívania dominantného postavenia

Rozhodnutie sa doručí: 

Ružička Csekes s.r.o.
Vysoká 2B
811 06 Bratislava