PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo: 2005/39/2/1/111	Bratislava 28.10.2005

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia v správnom konaní č. 0054/OZ/2005, začatom dňa 28.04.2005 z vlastného podnetu voči Ministerstvu kultúry Slovenskej republiky, Nám. SNP 33, 813 31 Bratislava vo veci možného porušenia § 39 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov

rozhodol

1.	tak,  že Ministerstvo  kultúry Slovenskej republiky, Nám. SNP 33, 813 31 Bratislava konaním spočívajúcim v tom, že pre rozpočtový rok 2005 nestanovilo pre Tlačovú agentúru Slovenskej republiky – Slovakia, Pribinova 23, 819 028 Bratislava spôsob použitia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu vopred, objektívnym a transparentným spôsobom, čím umožnilo, aby Tlačová agentúra Slovenskej republiky – Slovakia, Pribinova 23, 819 028 Bratislava financovala z týchto prostriedkov aj svoje aktivity, ktoré sú poskytované v konkurenčnom prostredí, obmedzilo súťaž a tým porušilo § 39 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov,

2.	na základe § 38 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že za konanie uvedené v bode 1 výroku ukladá Ministerstvu kultúry Slovenskej republiky, Nám. SNP 33, 813 31  Bratislava peňažnú pokutu vo výške 200 000,- Sk, slovom dvestotisíc korún, ktorú je povinné uhradiť v lehote 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia Protimonopolnému úradu Slovenskej republiky na účet 7000060793/8180 KS 1118 VS 200521111 vedený v Štátnej pokladnici.

Odôvodnenie:

	V čase od 01.04.2004 Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia (ďalej len „úrad“) vykonával v zmysle § 22 ods. 1 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z. všeobecné prešetrovanie v oblasti poskytovania a použitia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na činnosť Tlačovej agentúry Slovenskej republiky - Slovakia (ďalej len „TASR“), a to so zameraním sa na to, či existujúci spôsob financovania nepredstavuje neodôvodnenú výhodu pre podnikateľa TASR voči konkurencii.

	Dňa 18.01.2005 úrad obdržal podnet spoločnosti SITA Slovenská tlačová agentúra a.s., so sídlom v Bratislave (ďalej len „SITA, a.s.“), vo veci možného porušenia § 39 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) zo strany Ministerstva kultúry SR (ďalej len „MK SR“). V podaní SITA, a.s. uviedla, že MK SR poskyuje TASR rozpočtové prostriedky, ktoré TASR môže používať aj na pokrytie nákladov takých spravodajských činností, ktoré sú poskytované v súťažnom prostredí, t.j. ktoré sú poskytované aj podnikateľom SITA, a.s.

Na základe výsledkov prešetrovania dňa 28.04.2005 úrad začal podľa § 25 ods. 1 zákona z vlastného podnetu správne konanie číslo 0054/OZ/2005 voči MK SR vo veci možného porušenia ustanovenia § 39 zákona.

Podľa § 2 ods. 1 písm. b) zákona sa zákon vzťahuje na orgány štátnej správy pri výkone štátnej správy, orgány územnej samosprávy pri výkone samosprávy a pri prenesenom výkone štátnej správy a orgány záujmovej samosprávy pri prenesenom výkone štátnej správy.

Podľa § 18 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 575/2001 Z. z.“) MK SR je ústredným orgánom štátnej správy. Podľa § 35 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z. z. ministerstvá vykonávajú v rozsahu svojej pôsobnosti štátnu správu. Podľa § 21 ods. 6 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 523/2004 Z. z.“), ak bola príspevková organizácia zriadená zákonom, zriaďovateľskú funkciu k nej vykonáva orgán, na ktorého rozpočet je zapojená finančnými vzťahmi. TASR bola zriadená zákonom č. 81/1992 Zb. o Tlačovej kancelárii Slovenskej republiky (ďalej len „zákon č. 81/1992 Zb.“) a podľa § 2 ods. 2 tohto zákona je zapojená finančnými vzťahmi na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly MK SR. Z uvedeného vyplýva, že vykonávanie zriaďovateľskej funkcie k TASR patrí do pôsobnosti MK SR a je teda výkonom štátnej správy. Keďže posudzované konanie MK SR je konaním orgánu štátnej správy pri výkone štátnej správy, zákon sa vzťahuje aj na MK SR. Podľa § 25 ods. 3 písm. e) zákona účastníkom konania v prípade možného porušenia ustanovenia § 39 je orgán štátnej správy, orgán územnej samosprávy alebo orgán záujmovej samosprávy. V tomto prípade účastníkom konania je MK SR ako orgán štátnej správy pri výkone štátnej správy.

Právna úprava

V období do 30.04.2004 nebolo možné v prípade porušenia § 39 zákona voči štátnemu orgánu viesť správne konanie. Dňa 01.05.2004 nadobudol účinnosť zákon č. 204/2004 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona  Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z. a od tohto dňa je možné v prípade porušenia § 39 zákona voči orgánom štátnej správy viesť správne konanie a v prípade zistenia porušenia ich za toto konanie sankcionovať.
 
 § 44a ods. 1 zákona č. 204/2004 Z. z. ustanovuje, že právne vzťahy vzniknuté pred dňom nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky  k Európskej únii sa spravujú ustanoveniami tohto zákona; vznik týchto právnych vzťahov sa posudzuje podľa doterajších predpisov. Protiprávne konanie je teda potrebné posudzovať hmotnoprávne vždy podľa predpisu účinného v čase, keď k protiprávnemu konaniu došlo.

Vzhľadom na vyššie uvedené ustanovenie zakotvujúce zákaz priamej retroaktivity, úrad v tomto správnom konaní posudzoval iba konanie a činnosť MK SR súvisiace s rozpočtovým rokom 2005. 

Keďže správne konanie začalo už za účinnosti zákona č. 204/2004 Z. z., úrad postupoval procesnoprávne podľa zákona.

Charakteristika trhu spravodajstva v Slovenskej republike

Na území Slovenskej republiky pôsobí TASR, ktorá ako je už vyššie uvedené bola zriadená zákonom č. 81/1992 Zb. Predmetom jej činnosti je zabezpečovanie slovného a obrazového spravodajstva podľa § 3 ods. 1 zákona č. 81/1992 Zb. Okrem toho na základe § 3 ods. 2 zákona č. 81/1992 Zb. vydáva v plnom znení vyhlásenia ústredných štátnych orgánov Slovenskej republiky, ak ju o to požiadajú; informuje o stanoviskách a ústnych a písomných oznámeniach ústredných štátnych orgánov a ich poradných orgánov, ústredných štátnych organizácií a ústavných činiteľov Slovenskej republiky, ak ju o to požiadajú; informuje o stanoviskách a ústnych a písomných oznámeniach štátnych orgánov Slovenskej republiky a ich poradných orgánov na požiadanie príslušného ústredného štátneho orgánu a o stanoviskách a ústnych a písomných oznámeniach orgánov štátnych organizácií pôsobiacich v Slovenskej republike na požiadanie ústredného orgánu týchto organizácií. 

Spravodajstvo TASR je tematicky rozčlenené nasledovne: domáci, ekonomický, medzinárodný, športový, obrazový, exportný, zvukový servis a dokumentačné databázy, ďalej regionálne spravodajstvo, ktoré je súčasťou všetkých servisov okrem medzinárodného a TOP spravodajstvo, ktoré je súčasťou domáceho, medzinárodného, športového i zvukového servisu. Spravodajskú produkciu TASR v roku 2004 predstavovalo vyše 212 000 slovných, grafických, obrazových a zvukových informácií. Najvýznamnejšími odberateľmi TASR sú mediálni partneri, teda elektronické médiá (hlavne televízie), vydavatelia dennej tlače, časopisov, ako aj nemediálni klienti, medzi nimi aj orgány štátnej správy.

V roku 1997 bola založená SITA, a.s., ktorá podľa výpisu z obchodného registra vykonáva činnosť spravodajskej tlačovej kancelárie. SITA, a.s. od roku 2001 rozšírila štandardné agentúrne služby (on-line spravodajstvo v oblasti domácej a zahraničnej politiky, spoločnosti, hospodárstva a športu) o špecializované služby pre firmy a inštitúcie. Medzi špecializované služby patria prehľady zasielané e-mailom, sektorové monitoringy, mediálne analýzy, politické analýzy, monitoringy médií a ďalšie informačné produkty. Spravodajské servisy SITA, a.s. využívajú slovenské aj zahraničné média, štátne inštitúcie, diplomatické misie, banky a ďalšie spoločnosti pôsobiace vo finančnej a kapitálovej sfére, a v iných oblastiach hospodárstva. V súčasnosti SITA je poskytovateľom komplexných informačných služieb na Slovensku. Denne produkuje vyše 400 agentúrnych správ, desiatky sektorových prehľadov v rôznych jazykoch a monitoringov médií. 

Od roku 1993 na území SR pôsobí aj REUTERS Slovakia (ďalej len „REUTERS“), ktorý patrí do medzinárodnej skupiny REUTERS. Poskytuje služby vo forme podpory a odbytu produktov predávaných skupinou REUTERS na území SR a redakčné služby vo forme zhromažďovania novinárskych informácií. Na území SR pôsobí aj Česká tisková kancelář (ďalej len „ČTK“), ktorá má zriadené pobočky na území SR. REUTERS a ČTK nepovažuje úrad pre účely tohto konania za konkurentov TASR, nakoľko v SR neposkytujú kompletný servis v podobe  aký poskytuje TASR alebo SITA, a.s. REUTERS je svetová agentúra, ktorá je zameraná na celosvetové dianie a ČTK je národnou agentúrou Českej republiky, ktorá sa zameriava predovšetkým na dianie v Českej republike.

Úrad na účely tohto konania nepovažuje za potrebné zadefinovávať jednotlivé relevantné trhy existujúce v rámci oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva tlačovými agentúrami, čo by umožnilo konkretizovať, pre ktoré segmenty spravodajstva by bolo možné považovať ČTK a REUTERS za konkurentov TASR. Pre účely tohto konania je postačujúce zistenie, že v oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva je konkurentom TASR podnikateľ SITA, a.s., ktorý poskytuje spravodajský servis v porovnateľnom rozsahu.

Odberatelia slovného a obrazového spravodajstva 

Úrad v tejto súvislosti oslovil niektorých klúčových odberateľov slovného a obrazového spravodajstva, a to televízie s celoštátnou pôsobnosťou STV, TA3, JOJ, Markíza, ďalej RADIO TWIST, a.s., Bratislava a PEREX, a.s., Bratislava. Spoločnosť PEREX, a.s., bola založená v októbri 1990 za účelom poskytovania služieb v oblasti reklamy, propagácie a inzercie. V súčasnosti podniká aj v oblasti automatizovaného spracovania údajov, vydavateľskej činnosti (je vydavateľom denníka PRAVDA), predaja a distribúcie periodickej a neperiodickej tlače, výroby a distribúcie nosičov údajov pre elektronické média a vykonáva aj poradenskú činnosť v oblasti vydávania periodickej a neperiodickej tlače.

 Na účely tohto konania nebolo potrebné osloviť všetkých odberateľov slovného a obrazového spravodajstva. Úrad ako reprezentatívnu vzorku vybral televízne spoločnosti, nakoľko z hľadiska ceny spravodajských servisov ich možno považovať za najvýznamnejších odberateľov tlačových agentúr.

Úrad zistil, že dve televízie, a to TA3 a STV v určitom období nepredĺžili zmluvu s TASR. V roku 2005 TA3 ako s jedinou agentúrou nepredĺžila spoluprácu s TASR. Televízia TA3 v liste č. 3492/PMÚ SR/2005 adresovanom úradu zo dňa 23.06.2005 uviedla, že cit.: „Televízia TA3 v súčasnej dobe plnohodnotne spravodajsky informuje bez služieb poskytovaných TASR...“ Verejnoprávna STV, vo svojom liste č. 3340/PMÚ SR/2005 adresovanom úradu zo dňa 14.06.2005 uviedla, že vypovedala zmluvu s TASR z dôvodu ceny a kvality. Ďalej STV uviedla, cit.: „Spravodajský servis TASR možno nahradiť servisom iných agentúr bez zjavného poškodenia kvality práce spravodajstva STV. Domáci a ekonomický servis agentúry TASR poskytuje zhruba rovnaký rozsah informácii ako podobné servisy agentúry SITA...“  

Slovenská televízna spoločnosť, s.r.o., Blatné (televízia Markíza) uviedla, že TASR aj SITA, a.s. ponúkajú v jednotlivých servisoch približne rovnako hodnotné informácie. O tom svedčí aj skutočnosť, že televízia Markíza vypovedala zmluvu s TASR a odo dňa 01.12.2005 bude odoberať slovné a obrazové spravodajstvo od SITA, a.s.

Televízia JOJ uviedla, že v roku 2004 využívala servis TASR aj SITA, a.s. Z dôvodu úspory nákladov a lacnejšej ponuky zo strany TASR ukončila odoberanie spravodajských informácií zo SITA, a.s. Televízia JOJ ďalej uviedla, cit.: „TASR nie je pre nás nevyhnutný obchodný partner, môžeme  používať akúkoľvek agentúru, ktorá nám dodá nevyhnutné informácie v primeranom čase a kvalite.“ Televízia JOJ považuje za vzájomne zastupiteľný servis TASR a SITA, a.s. ich športový servis, nakoľko ekonomický servis využívala málo, nevedela posúdiť jeho kvalitu. Pri výbere regionálneho a zahraničného servisu v roku 2004, vzhľadom na kvalitu, upredňostňovala TASR. 

Podnikateľ  RADIO TWIST, a.s. Bratislava uviedol, že spravodajský servis TASR nie je možné vzhľadom na kvalitu, flexibilitu, rozsah a obsah jednotlivých servisov plne nahradiť, s výnimkou ekonomického servisu, ktorý je možné nahradiť ekonomickým servisom SITA, a.s.

PEREX, a.s., Bratislava uviedol, že žiadny servis jednej tlačovej agentúry nie je možné úplne nahradiť servisom inej tlačovej agentúry, nakoľko každá agentúra má svoje prednosti a špeciality. Servis TASR je ale podľa názoru PEREX, a.s., Bratislava možné nahradiť vlastnými silami a investíciami. 

Napriek niektorým vyjadreniam oslovených subjektov úrad dospel k záveru, že spravodajský servis poskytovaný podnikateľom TASR je zastupiteľný spravodajským servisom podnikateľa SITA, a.s., a to vychádzajúc z  predmetu činnosti oboch agentúr, z vyjadrení všetkých oslovených televízií, ktoré možno považovať za významné mienkotvorné médiá v SR, medzi nimi najmä verejnoprávnú slovenskú televíziu, ktorá podľa jej vyjadrenia  dokáže plnohodnotne plniť svoje úlohy aj bez servisu TASR, a televíziu TA3, ktorá je špecializovaná na spravodajskú činnosť a tiež z informácii známych úradu z jeho úradnej činnosti, a to najmä z právoplatného rozhodnutia úradu č. 2003/DZ/P/2/052 zo dňa 24.03.2003, v ktorom úrad preukázal, že na relevantnom trhu domáceho, ekonomického a športového spravodajstva sú podnikatelia SITA, a.s. a TASR konkurentmi.

Z vyjadrenia SITA, a.s. zo dňa 12.10.2005 úrad zistil, že od roku 2004 ešte len dobudovávala svoj spravodajský servis, a to najmä zahraničný, regionálny a fotoservis. Z toho dôvodu tieto servisy ešte nemohli mať potrebný rozsah a kvalitu. Táto skutočnosť mohla byť dôvodom pre televíziu JOJ na vypovedanie zmluvy o odoberaní spravodajských servisov k 31.03.2004. Ostatné televízne spoločnosti v súčasnosti dokážu plnohodnotne spravodajsky informovať z odoberaných servisov SITA, a.s. Na základe vyššie uvedených zistení úrad dospel k záveru, že podnikatelia SITA, a.s. a TASR sú konkurentmi v oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva. Skutočnosť, že pre určitý menší počet odberateľov nie je spravodajstvo TASR v určitých segmentoch zastupiteľné so  spravodajstvom iných agentúr nie je dôvodom pre opačný záver. Aby bolo možné konštatovať vzájomnú zastupiteľnosť, nie je nevyhnutné, aby sa poskytovanie určitej služby javilo ako vzájomne zastupiteľné pre úplne všetkých odberateľov danej služby.

Posúdenie konania MK SR

Finančný vzťah medzi MK SR a TASR bol pre rok 2005 upravený zákonom č. 740/2004 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2005. Podľa prílohy č. 3 tohto zákona na rok 2005 predstavujú výdavky štátneho rozpočtu pre kapitolu MK SR 3 789 262 tis. Sk, teda bol určený len limit výdavkov  na plnenie úloh rezortu kultúry, ale neboli určené žiadne záväzné ukazovatele z rozpočtovej kapitoly MK SR pre TASR.  

V  období od 01.01.2005 upravuje použitie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu zákon č. 523/2004 Z. z. Tento zákon upravuje rozpočet sektora verejnej správy, osobitne štátny rozpočet, vzájomné finančné a s nimi súvisiace vzťahy v rámci verejnej správy a tieto vzťahy k ostatným subjektom. 
 
V zmysle § 21 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z. príspevková organizácia je právnická osoba štátu, ktorej menej ako 50 % výrobných nákladov je pokrytých tržbami. V zmysle § 24 ods. 7 zákona č. 523/2004 Z. z.  zriaďovateľ poskytuje príspevkovej organizácii príspevok na prevádzku v takej výške, aby jej rozpočet bol vyrovnaný. Podľa § 9 ods. 4 písm. f) zákona č. 523/2004 Z. z., správca kapitoly rozpisuje schválené záväzné ukazovatele kapitoly pre príspevkové organizácie vo svojej vecnej pôsobnosti. Súčasťou tohto rozpisu je aj súhrn úloh a činností, ktoré má príspevková organizácia v súlade s predmetom svojej činnosti v príslušnom rozpočtovom roku zabezpečiť. Podľa § 24 ods. 6 zákona č. 523/2004 Z. z. finančný vzťah medzi zriaďovateľom a príspevkovou organizáciou je určený nielen záväznými ukazovateľmi štátneho rozpočtu, ale aj záväznými ukazovateľmi určenými zriaďovateľom. 

V súlade s vyššie uvedenými  kompetenciami, MK SR listom č. MK – 1238/2005-700/2048 zo dňa 26.01.2005 poslalo TASR rozpis záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu na rok 2005. Finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu na činnosti TASR určilo MK SR na úrovni 43 920 tis. Sk. Z finančných prostriedkov na prevádzku MK SR rozpísalo na bežné výdavky 33 920 tis. Sk, z toho 15 300 tis. Sk na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania. Zvyšných 10 000 tis. Sk tvorili finančné prostriedky na krytie odpisov. Limit zamestnancov bol stanovený na 198, avšak tento ukazovateľ je iba orientačný. V prílohe k rozpisu rozpočtu na rok 2005 je uvedený súbor hlavných činností a úloh pre TASR na rok 2005. Podľa tejto prílohy TASR má zabezpečovať zo štátneho rozpočtu tieto činnosti: domáci, ekonomický, medzinárodný, exportný, obrazový a zvukový servis, regionálne spravodajstvo a dokumentačné databázy. V predmetných oblastiach by TASR mala zabezpečiť produkciu minimálne 210 000 slovných, grafických, obrazových a zvukových informácií.

MK SR listom zo dňa 04.10.2005 predložilo úradu doplňujúce vyjadrenie – upravený rozpis príspevku zo štátneho rozpočtu na rok 2005, ktorý okrem doterajšieho základného členenia na náklady, je rozpracovaný až na úroveň jednotlivých redakcií TASR. Príspevok zo štátneho rozpočtu na bežné výdavky vo výške 33 920 tis. Sk je rozpísaný na päť redakcií: medzinárodnú 9 711 tis. Sk, exportnú 3 589 tis. Sk, obrazovú 9 205 tis. Sk, dokumentačnú redakciu 2 864 tis. Sk a na redakciu regionálneho spravodajstva 8 551 tis. Sk. Finančné prostriedky na krytie odpisov vo výške 10 000 tis. Sk MK SR rozpísalo na  všetkých 9 redakcií. 

Z vyššie uvedeného vyplýva, že MK SR určovalo v zmysle § 9 ods. 4 písm. f) zákona č. 523/2004 Z. z. záväzné ukazovatele na rok 2005 pre TASR.

 Kompetenciu MK SR v tejto oblasti potvrdilo aj Ministerstvo financií SR v liste zaevidovanom na úrade pod č. 2028/PMÚ SR/2005 zo dňa 11.04.2005, cit. „Podmienky poskytnutia a použitia prostriedkov zo štátneho rozpočtu na činnosť TASR určuje poskytovateľ prostriedkov.“ 

V ďalšom kroku úrad skúmal, či konaním MK SR v posudzovanom období, došlo k porušeniu § 39 zákona.

Úrad sa počas konania viackrát obrátil na MK SR so žiadosťou o zdôvodnenie jeho postupu pri poskytovaní finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre TASR a o zdôvodnenie čo bráni MK SR poskytovať finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu pre TASR iba na aktivity, ktoré nemožno poskytovať v súťažnom prostredi a to vždy  vopred, objektívnym a transparentným spôsobom a iba v nevyhnutnom rozsahu.

Námietky MK SR

MK SR na svoju obhajobu opakovane uvádzalo, že to neumožňuje súčasný právny stav v tejto oblasti. Konkrétne uviedlo, cit.: „Iná „bariéra“ ako súčasná prekonaná právna úprava o tlačovej agentúre neexistuje.“ (list MK SR zo dňa 11.03.2005).

MK SR v liste adresovanom úradu zo dňa 18.06.2004 (v spise založený ako príloha listu MK SR č. 3018/PMÚ SR/2005 zo dňa 27.05.2005) uviedlo, že cit. „Podľa zákona o ochrane hospodárskej súťaži je podnikateľom aj právnická osoba za predpokladu, že jej činnosť a konanie súvisí alebo môže súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či táto činnosť a konanie je alebo nie je zamerané na dosahovanie zisku. Máme za to, že zákon na ochranu hospodárskej súťaže sa nevzťahuje na prípady obmedzovania súťaže zo strany podnikateľov, a teda aj na vyššie uvedené právnické osoby, ktoré poskytujú služby vo verejnom záujme podľa osobitného predpisu, ak uplatňovanie tohto zákona znemožňuje fakticky alebo právne plniť ich úlohy podľa osobitného predpisu. Z uvedeného možno vyvodiť, že zákon na ochranu hospodárskej súťaže sa nevzťahuje na TASR v prípade činností, ktoré vykonáva na plnenie úloh stanovených zákonom, keďže tieto by nebolo možné vykonávať ani fakticky ani právne.“ 
 
Účastník konania ďalej poukázal na nález Ústavného súdu SR č. PL. ÚS 2/04-48 zo dňa 31.03.2005. V predmetnom náleze Ústavný súd SR rozhodol, že nevyhovuje návrhu generálneho prokurátora na vyslovenie nesúladu zákona č. 81/1992 Zb. s článkom 26 ods. 1, 2 a 4 a s článkom 55 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky (ďalej len „Ústava“). Podľa názoru MK SR, tým že Ústavný súd SR konštatoval, že zákon č. 81/1992 Zb nie je v nesúlade s čl. 26 ods. 1, 2a 4 a čl. 55 ods. 1 Ústavy, tak potvrdil legitímne postavenie TASR ako príspevkovej organizácie, ako aj jej činnosti, úlohy na ktorých financovanie má legitímny nárok cez príspevok zo štátneho rozpočtu. Z toho dôvodu viazať možnosť príspevku podľa požiadavky úradu, teda na činnosť, ktorá nie je predmetom komerčného prostredia, je podľa názoru MK SR nielenže nelegálna (v rozpore s rozpočtovými pravidlami aj zákonom č. 81/1992 Zb.), ale z pozície úradu je tiež podľa jeho názoru nelegitímna.

MK SR počas konania (list č. MK-5680/2005-900/23711 z 05.09.2005) uviedlo, cit. „.... TASR je zriadená zákonom na účely plnenia úloh štátu, t.j. zabezpečenia agentúrneho spravodajstva, pričom forma príspevkovej organizácie zabezpečuje TASR  príspevok zo štátneho rozpočtu, ktorým nie je možné limitovať resp. obmedziť plnenie zákonom  ustanovených úloh len na niektoré činnosti. ... Podieľanie sa štátu  na zabezpečovaní  informácií  (napr. zabezpečovaním agentúrneho spravodajstva) patrí k základným úlohám (funkciám) štátu realizovaným nielen zákonným zriadením tlačovej agentúry ako nedeliteľnej súčasti štátneho informačného systému, ale aj vytvorením priestoru na zabezpečenie povinností štátu resp. vytvorením nástroja na napĺňanie čl. 26 ods. 1 a 5. čl. 7a čl. 43 ods. 2 Ústavy  Slovenskej republiky.“

	Ďalej  MK SR uviedlo, cit. „ ...Z  rozhodovacej činnosti ústavného  súdu (napr.  I. ÚS 18/195) vyplýva, že aj oprávnenia vyplývajúce pre zriaďovateľa  musia byť v súlade s čl. 152 ods. 4 ústavy, t.j. ani zákon o rozpočtových pravidlách  nie je možné uplatňovať tak, aby došlo prostredníctvom  ekonomických nástrojov  zo strany štátu k možnému ovplyvňovaniu činností TASR ustanovených zákonom a tým k porušovaniu ústavnoprávneho zákazu resp. garantovanej slobody prejavu. Požiadavka úradu na vymedzenie niektorých správ  resp. rozdelenie  spravodajstva na komerčné a nekomerčné, ktoré bude financované z príspevku  a ktoré nie, je evidentne v rozpore s týmto ústavnoprávnym zákazom a úrad nemôže ani hrozbou pokuty resp. uložením sankcie donútiť konať iný subjekt práva  na konanie v rozpore so zákonom a ústavou.“

	MK SR tiež namietalo, že pre TASR určilo jednotku výkonu (počet správ), ktoré vzhľadom na povahu veci ani určiť nemuselo  a svoje povinnosti voči TASR si plnilo dôslednejšie ako jeho predchodca Ministerstvo financií SR.

	Podľa názoru MK SR úrad počas konania neuviedol ani jeden argument vychádzajúci z platnej úpravy, ktorý by potvrdil, že zo štátneho rozpočtu nie je možné financovať niečo čo je možné zabezpečiť na komerčnom základe. MK SR tiež poukázalo na zníženie finančných prostriedkov pre TASR, pričom táto situácia neumožňuje TASR sledovať technologický a technický vývoj, čo sa prejaví v budúcnosti.

	MK SR ďalej uviedlo, že cit. „ ...Z už uvedenej argumentácie je zrejmé, že v takomto prípade by nebolo možné financovať tlačovú agentúru vôbec, keďže všetky jej činnosti  je možné zabezpečiť aj v komerčnom prostredí, avšak nie v takej kvalite  a rozsahu, v akom je štát zodpovedný a v kontexte jeho ústavnoprávneho záväzku schopný. Navyše takéto konanie ministerstva by bolo v rozpore s ústavou, zákonom č. 81/1992 Zb., ako aj opakovaným výrokom ústavného súdu.“

	MK SR tiež  namietalo, že úrad vychádza z argumentov podnikateľa S ITA, a.s. a osvojuje si pokiaľ ide o vyjadrenia iných subjektov iba argumetny korešpondujúce s názormi podnikateľa  SITA, a.s. MK SR opakovane poukazovalo na nálezy ústavného súdu napr. na nález zn. PL ÚS 13/97 z 19. júna 1998, podľa ktorého cit. „ Hospodársku súťaž štát chráni len tam a dovtedy, kde a dokiaľ nevzniknú dôvody pre obmedzenie alebo vylúčenie hospodárskej súťaže vo verejnom záujme.“

MK SR opakovane k predmetu správneho konania uvádzalo, že nemôže poskytnutím príspevku TASR ako príspevkovej organizácií, ktorý má podľa rozpočtových pravidiel dosahovať až 50 % nákladov, pričom príspevok je určený na plnenie zákonom ustanovených úloh vo verejnom záujme, porušovať alebo skreslovať hospodársku súťaž.

MK SR neuviedlo žiadne ďalšie argumenty na svoju obhajobu a teda na zdôvodnenie svojho konania.

Úrad zohľadniac všetky námietky vznesené MK SR v konaní dospel k nasledovným zisteniam a z toho vyplývajúcim záverom.

Úrad v prvom rade uvádza, že § 2 ods. 2 zákona ustanovuje, že zákon sa vzťahuje na všetky činnosti a konania podnikateľov, ktoré obmedzujú alebo môžu obmedzovať súťaž, okrem prípadov obmedzovania súťaže zo strany podnikateľov, ktorí poskytujú služby vo verejnom záujme podľa osobitného predpisu, ak uplatňovanie tohto zákona znemožňuje fakticky alebo právne plniť ich úlohy podľa osobitného predpisu. 

Zo znenia ustanovenia § 2 zákona  je zrejmé, že by bolo možné zaoberať sa otázkou, či  je možné ho  aplikovať iba za predpokladu, že by predmetom konania bolo  konanie podnikateľa TASR a nie konanie MK SR ako štátneho orgánu pri výkone štátnej správy. 

Napriek nemožnosti aplikácie  ustanovenia § 2 zákona v tomto konaní  je však pre objasnenie nevyhnutné uviesť, že ako vyplýva zo samotného ustanovenia, súťažné predpisy sa vzťahujú na všetkých podnikateľov a na všetky ich činnosti a konania, vrátane tých, ktoré sú poskytované vo verejnom záujme. Nemožno teda spod súťažných pravidiel vyňať konkrétny subjekt, ale výnimku majú iba služby poskytované vo verejnom záujme, ktoré by za predpokladu, že by na ne boli aplikované súťažné pravidlá, nemohli byť realizované, teda nebolo by ich možné fakticky alebo právne plniť.

	V náleze, na ktorý sa odvoláva MK SR, Ústavný súd SR konštatoval iba to, že zákon č. 81/1992 Zb. nie je v nesúlade s určitými ustanoveniami Ústavy, vrátane čl. 55 ods. 1 Ústavy, ktorý však len všeobecne deklaruje, že hospodárstvo SR sa zakladá na princípoch trhovej ekonomiky, avšak už nie napr. s oveľa konkrétnejším čl. 55 ods. 2 Ústavy, ktorý zaručuje ochranu a podporu hospodárskej súťaže. Na túto skutočnosť navyše Ústavný súd SR, ako aj vláda SR priamo v náleze upozorňujú. 

	Úrad konštatuje, že predmet konania pred Ústavným súdom SR nesúvisí s konaním pred úradom a nález Ústavného súdu SR preto nijako nespochybňuje konanie úradu v merite veci. Úrad v tomto konaní neposudzuje a ani vychádzajúc zo svojich zákonom stanovených kompetencií nemôže posudzovať postavenie TASR ako príspevkovej organizácie a jej nárok na príspevok zo štátneho rozpočtu ako taký, čo bolo predmetom konania Ústavného súdu SR. Predmetom tohto  konania je posúdenie konania MK SR, ktoré nie je priamo stanovené (regulované) zákonom, ale ide o tú časť kompetencie  MK SR, v rámci ktorej  má voľnosť úvahy ako bude pri určovaní stanovovania podmienok pre použitie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre TASR postupovať, preto toto konanie nemôže byť ovplyvnené predmetným nálezom.

Úrad nespochybňuje postavenie TASR ako príspevkovej organizácie  a jej zapojenie prostredníctvom kapitoly MK SR na štátny rozpočet, ktoré je stanovené zákonom. Úrad sa, ale  nestotožňuje s tvrdením, že ak  bude MK SR poskytovať finančné prostriedky v súlade so zákonom bude to mať nevyhnutne za následok limitovanie resp. obmedzenie plnenia zákonom stanovených úloh pre TASR len na niektoré činnosti. 

	Úrad  nemôže uložiť MK SR konať v rozpore s iným zákonom. Samotné určenie spôsobu použitia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu vopred objektívnym a transparentným spôsobom  tak, aby nedochádzalo k “nadkompenzácii” a zvýhodňovaniu podnikateľa TASR nemože mať za následok obmedzenie zákonom stanovených úloh pre TASR a už vôbec nemôže viesť k ovplyvňovaniu činnosti TASR v rozpore s garantovaným právom na slobodu prejavu. 

	Je výlučne na MK SR, aby stanovilo za podmienok vyžadovaných na základe zákona úradom konkrétnu výšku finančných prostriedkov pre TASR  tak, aby TASR mohol plniť úlohy, ktoré mu vyplývajú zo zákona. Úrad MK SR neurčuje konkrétne  ani objem finančných prostriedkov,  ani konkrétne činnosti na ktoré ich môže TASR použiť. 

	Nemožno tiež súhlasiť s názorom, že požiadavka, aby boli financované z verejných zdrojov iba také aktivity TASR,  ktoré nie sú poskytované v súťažnom prostredí je v rozpore s Ústavou resp. zákonom č. 81/1992 Zb. Samotná skutočnosť, že určité služby, v tomto prípade poskytovanie slovného a obrazového spravodajstva,  sú  poskytované v súťažnom prostredí znamená, že o tieto služby je záujem zo strany odberateľov. Skutočnosť, že iný podnikateľ v tomto prípade SITA, a.s. je schopná sa napriek existencii finančných príspevkov pre jej konkurenta  TASR udržať na tomto trhu a dokonca získať zákazníkov na úkor TASR svedčí o tom, že nie je potrebné takéto aktivity financovať z verejných zdrojov. Financovanie z verejných zdrojov je objektívne zdôvodniteľné iba vtedy, ak existuje verejný záujem na poskytovaní určitej služby a bez  podpory štátu by takáto služba  nemohla byť poskytovaná.

Námietku MK SR, že určením jednotky výkonu (počtu správ) si plnilo svoje povinnosti dôslednejšie ako jeho predchodca Ministerstvo financií SR nemožno akceptovať v súvislosti s predmetom konania. Určenie počtu správ, ktoré má TASR v určenom období vyprodukovať nerieši netransparentnú situáciu v oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva umožňujúcu zvýhodnenie jedného podnikateľa na úkor jeho konkurencie.

	Na námietku MK SR, že  úrad v rámci konania neuviedol ani jeden argument vychádzajúci z platnej právnej úpravy, ktorý by potvrdil, že zo štátneho rozpočtu nie je možné financovať niečo, čo je možné zabezpečiť na komerčnom základe, úrad uvádza, že úrad koná na základe zákona a konanie MK SR ktoré posudzuje, posudzuje podľa zákona. Ani ústredný orgán štátnej správy, nemôže konať spôsobom, aby napĺňaním jedného zákona porušoval iný. Ak mu zákon o rozpočtových pravidlách dáva priestor, aby určil záväzné ukazovatele použitia príspevku zo štátneho rozpočtu, MK SR musí tieto ukazovatele určiť tak, aby neboli v rozpore nielen so zákonom o štátnom rozpočte, ale ani v rozpore so žiadnou inou právnou normou. Vecné zdôvodnenie prečo je takéto konanie v rozpore so zákonom úrad uvádza v odôvodnení tohto rozhodnutia. 

	Úrad je na základe § 46 správneho poriadku  povinný vychádzať zo spoľahlivo zisteného stavu veci. Úrad postupuje v tomto konaní v súlade s uvedeným ustanovením správneho poriadku. Závery ku ktorým úrad dospel v tomto rozhodnutí vychádzajú z vyjadrení MK SR, podnikateľa SITA, a.s. a ďalších oslovených subjektov v rámci konania ako aj z informácii známych úradu z jeho úradnej činnosti a nie výlučne z názorov uvedených v rámci konania podnikateľom SITA, a.s.

	Pokiaľ ide o nálezy ústavného súdu, na ktoré poukazuje účastník konania, tieto úrad považuje za irelevantné vo vzťahu k tomuto konaniu. Úrad nemá za to, že je potrebné v posudzovanom prípade obmedziť alebo dokonca vylúčiť hospodársku súťaž  vo verejnom záujme.

Úrad po posúdení relevantnej právnej úpravy v danej oblasti  najmä zákona č. 81/1992 Z. z. a zákona č. 523/2004 Z. z., ako aj po posúdení  vyjadrení  MK SR a ďaľších oslovených subjektov dospel k záveru, že v posudzovanom období neexistovala a ani v súčasnosti neexistuje žiadna prekážka (právna ani iná), ktorá by neumožňovala MK SR poskytovať finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v súlade so zákonom, t.j. za vopred stanovených podmienok, objektívnym a transparentným spôsobom a iba v nevyhnutnom rozsahu.

Hospodárska súťaž je proces rivality medzi podnikateľmi, ktorý napomáha efektívnemu fungovaniu trhu. Podnikatelia súťažia medzi sebou o získanie zákazníkov ponukou najnižších cien, vyššou kvalitou svojich  produktov a služieb,  ako aj inováciami svojich produktov a služieb. Keď je súťaž efektívna, trh vyšle jasný signál pre firmy o tom, o  ktoré tovary a služby je medzi kupujúcimi záujem.

	 K skresľovaniu hospodárskej súťaže dochádza vtedy,  keď je tento proces rivality medzi podnikateľmi narušený a podnikatelia nezískavajú jasný, správny odkaz z trhu. Finančné príspevky z verejných zdrojov pre vybraných podnikateľov  majú potenciál na skresľovanie súťaže. Finančný príspevok od štátu môže redukovať náklady prijímajúcej firmy, alebo zvyšovať jej zisky. Následkom je, že podnikateľ, ktorý je prijímateľom takejto finančnej podpory nemá snahu stláčať cenu nákladov a efektívne súťažiť o zákazníkov v záujme zostať ziskový. Následkom takejto situácie môže byť udržiavanie neefektívneho podnikateľa na trhu a poškodzovanie efektívneho. Vo všeobecnosti finančný príspevok od štátu iba pre vybraný subjekt v prostredí, kde existuje medzi podnikateľmi hospodárska súťaž, skresľuje súťaž na trhu tým, že ovplyvňuje správanie podnikateľa, ktorý príspevok získava ako aj správanie  jeho konkurentov na trhu. Dôsledkom je, že vstup nových podnikateľov na trh a výstup neefektívnych podnikateľov z trhu je obmedzený a strategické rozhodnutia sú do budúcna skreslené.

	Skresľovanie hospodárskej súťaže je viac výrazné na trhu, ktorý je koncentrovaný, čo je aj prípad trhu poskytovania slovného a obrazového spravodajstva, na ktorom pôsobí  TASR. Naviac vstup nového podnikateľa na tento trh, vzhľadom na jeho charakter je málo pravdepodobný. Skutočný dopad konania MK SR sa prejavuje v poškodzovaní už existujúceho konkurenta TASR podnikateľa SITA, a.s. SITA, a.s. totiž, aby mohla konkurovať v jednotlivých segmentoch servisného spravodajstva s TASR, musí byť efektívnejšia, teda vyrobiť rovnaký produkt s nižšími nákladmi. Týka sa to všetkých servisov, okrem domáceho, ekonomického športového a TOP spravodajstva. Ako to uviedlo aj MK SR príspevok zo štátneho rozpočtu na činnosť ostatných servisov tvorí cca 50 % ich nákladov. Takto sa môže menej efektívny podnikateľ udržovať na trhu a brániť efektívnejšiemu konkurentovi v rozvoji a jeho strategickým zámerom, ktorý z obavy o návratnosť investovaných prostriedkov pociťuje ako významnú bariéru. Napriek tomu, že v oblasti získavania kontraktov je nábeh nových služieb len postupný a zdĺhavý, SITA, a.s. od začiatku roka 2003 spustila zahraničný servis, od roku 2004 zvukový servis a v roku 2005 postupne regionálny a fotoservis. SITA, a.s. k tomu uviedla, cit.: „K spusteniu týchto produktov sme nepristúpili už skôr výlučne z obavy o návratnosť takejto investície, nakoľko vieme, že v týchto segmentoch pôsobí TASR (aj bez konkurencie) za ceny, ktoré nepokrývajú jej náklady.“ Ak teda dokáže konkurenčná spoločnosť  sledovať technologický a technický vývoj a udržiavať si dobrú kvalitu a cenu svojich služieb bez finančnej podpory štátu, je predpoklad, že by sa takto dokázala správať aj TASR. Neefektívne poskytovanie finančných porstriedkov z verejných zdrojov vedie z dlhodobého hľadiska tiež k poškodeniu konečných spotrebiteľov.

V podmienkach trhovej ekonomiky je potrebné zásahy štátu a financovanie aktivít z verejných zdrojov považovať za výnimku, ktorá musí byť odôvodnená (existenciou trhových zlyhaní, externalitami a pod.). Ani orgány štátnej správy nemôžu svojim konaním deformovať podmienky pre hospodársku súťaž. Preto, ak verejný sektor zasahuje akýmkoľvek spôsobom do podmienok na trhu, mali by byť splnené viaceré podmienky:

-	nemalo by byť umožnené, že sa z verejných zdrojov budú podporovať služby, ktoré môžu fungovať na trhovom princípe,
-	podnikateľ, ktorý benefituje zo zásahov štátu musí mať jasne, objektívne a transparentne stanovené parametre, na základe ktorých sa uskutoční poskytnutie tých služieb, ktoré nie je možné zabezpečiť na základe trhových princípov,
-	finančná kompenzácia z verejných zdrojov nesmie byť vyššia ako je nevyhnutné na zabezpečenie verejnej služby,
-  ak inštitúcia podporovaná z verejných zdrojov vykonáva aj iné aktivity, jej   účtovníctvo musí byť oddelené, aby sa zabezpečila možnosť kontroly.

Aj napriek existencii právnej úpravy o TASR, vytvárajúcej isté predpoklady pre deformáciu súťažného prostredia, úrad dospel k jednoznačnému záveru, že existuje priestor pre MK SR, aby poskytovalo finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu pre TASR spôsobom, ktorý odstráni resp. obmedzí túto deformáciu súťaže, a to tak, že finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu pre TASR budú poskytované iba v nevyhnutnej miere na tie úlohy TASR, ktoré sa nedajú zabezpečiť na komerčnej báze. Zároveň je nevyhnutné, aby objem finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu bol určený na základe parametrov určených vopred, objektívnym a transparentným spôsobom tak, aby sa zabránilo zvýhodneniu TASR voči konkurencii.

 Úrad zistil, že v rokoch 2002-2004 napr. došlo k zníženiu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre TASR o viac ako 40 mil. Sk, pričom nedošlo súčasne k zníženiu objemu spravodajstva. TASR dokonca začala poskytovať nové služby, ako je napr. zvukový servis. Aj toto zistenie podľa názoru úradu preukazuje  neefektívny spôsob alokácie zdrojov zo štátneho rozpočtu bez možnosti spätnej kontroly efektivity vynaložených prostriedkov. 

Na základe všetkých uvedených skutočností úrad dospel k záveru, že MK SR malo možnosť zaregulovať poskytovanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre TASR. Spôsobom prideľovania príspevku zo štátneho rozpočtu zo strany MK SR došlo k skresleniu podmienok na trhu, k poskytovaniu neadekvátnej konkurenčnej výhody pre TASR, čím sa deformoval trh. Uvedeným konaním došlo k porušeniu § 39 zákona, podľa ktorého orgány štátnej správy pri výkone štátnej správy, orgány územnej samosprávy pri výkone samosprávy a pri prenesenom výkone štátnej správy a orgány záujmovej samosprávy pri prenesenom výkone štátnej správy nesmú zjavnou podporou zvýhodňujúcou určitého podnikateľa alebo iným spôsobom obmedzovať súťaž.
Uloženie pokuty

Podľa § 38 ods. 3 zákona úrad za porušenie zákazu podľa § 39 zákona uloží orgánu štátnej správy, orgánu územnej samosprávy alebo orgánu záujmovej samosprávy pokutu do výšky 2 000 000 Sk. 

Podľa § 38 ods. 10 zákona úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení tohto zákona, porušovania ustanovení osobitného predpisu alebo porušovania podmienky, povinnosti alebo záväzku uloženého rozhodnutím úradu. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.

Vychádzajúc z § 38 ods. 10 zákona úrad pri ukladaní pokuty posudzoval  závažnosť porušovania ustanovení tohto zákona. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania bral do úvahy jeho povahu a skutočný dopad na trh. Ostatné kritéria § 38 ods. 10 v tomto konaní vzhľadom na ich charakter nebolo možné zohľadniť.

MK SR neurčilo použitie finančných prostriedkov pre TASR na príslušný  rozpočtový rok vopred, transparentným a objektívnym spôsobom. Zároveň nezabezpečilo, aby boli poskytnuté pre TASR finančné prostriedky iba v nevyhnutnom rozsahu, čo umožnilo TASR hradiť z verejných zdrojov aj  aktivity, ktoré vykonáva aj jeho konkurent SITA, a.s., t.j. sú poskytované v súťažnom prostredí. Týmto postupom pri prideľovaní finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre TASR MK SR skreslilo hospodársku súťaž v oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva, následkom čoho výrazne deformovalo podmienky pre korektnú súťaž na trhu. SITA, a.s. si musela všetky náklady pre svoje aktivity  hradiť z vlastných zdrojov, pričom jeho konkurent TASR mohol tie isté aktivity  pokrývať čiastočne aj prostriedkami z verejných zdrojov,  čo umelo vytvorilo nerovné podmienky na tomto trhu. Bez ohľadu na efektívnosť TASR v oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva mala TASR  zabezpečený príspevok od štátu aj na aktivity poskytované v súťažnom prostredí, čo spôsobuje, že snaha z jej strany stať sa efektívnejším, resp. prinášať inovácie do svojich aktivít sú značne oslabené, čo má za následok z dlhohodobejšieho hľadiska aj poškodenie konečných spotrebiteľov.

Vzhľadom na to, že podnikatelia TASR ako aj SITA, a.s. pôsobia na celom území Slovenskej republiky, dopad konania MK SR sa prejavuje na celom území Slovenskej republiky.

Spôsob financovania a rozpisovania príspevku MK SR  určuje  na začiatku rozpočtového roku, preto v tomto prípade nemožno hodnotiť trvanie protizákonného konania MK SR ako takého. Dopad konania MK SR sa však prejavil počas celého rozpočtového (kalendárneho) roka.

Úrad pri ukladaní pokuty zohľadnil aj tú skutočnosť, že konanie MK SR nemalo za následky  vylúčenie konkurencie TASR v oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva, ale skreslilo podmienky súťaže o zákazníka. Naopak úrad zistil, že napriek finančnému príspevku zo štátneho rozpočtu pre TASR a deformovanému konkurenčnému prostrediu  sa SITA, a.s. dokázala udržať a aj presadiť v určitom smere na trhu, čo podporuje záver úradu o finančnom podporovaní z verejných zdrojov neefektívneho hráča na trhu.

Úrad tiež zohľadnil, že zákon č. 81/1992 Z.z., ktorý je už v súčasnosti možné považovať za prekonanú právnu úpravu, čo nespochybňuje ani MK SR, sťažuje vo všeobecnosti zabezpečovanie nedeformovaného súťažného prostredia v oblasti poskytovania slovného a obrazového spravodajstva a prispieva k celkovej netransparentnosti v danej oblasti.

Vzhľadom aj na to, že MK SR prejavilo počas konania snahu existujúci problém riešiť, úrad po zhodnotení všetkých jemu známych skutočností dospel k záveru, že v tomto prípade je postačujúce uložiť pokutu na dolnej hranici v rámci zákonom stanoveného celkového rozpätia.

Úrad nezistil ďalšie okolnosti, ktoré by mohli mať vplyv na výšku pokuty a MK SR ukladá pokutu, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Na základe vyššie uvedených skutočností úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie:

Podľa § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu možno podať na Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia, Drieňová 24, 826 03  Bratislava, rozklad do 15 dní odo dňa jeho doručenia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné Krajským súdom v Bratislave podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

Ing. Ladislav Szabó
     						      poverený riadením odboru
     zneužívania dominantného postavenia

Rozhodnutie sa doručí:

Ministerstvo kultúry SR
Nám. SNP 33
813 31  Bratislava