PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

  			      ROZHODNUTIE

Číslo:	2013/KH/1/1/026	                     Bratislava  25. októbra  2013	

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor kartelov, v správnom konaní číslo 0064/ODOS/2008 začatom dňa 09.09.2008 z vlastného podnetu podľa § 25 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov vo veci možnej dohody obmedzujúcej súťaž v zmysle § 4 ods. 1 zákona  č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov takto

rozhodol:

I.	Konanie podnikateľov Slovenská sporiteľňa, a.s., Tomášikova 48, 832 37 Bratislava, IČO: 00 151 653, Československá obchodná banka, a.s., Michalská 18, 815 63 Bratislava, IČO: 36 854 140 v konaní zastúpený JUDr. Lubošom Novákom, Advokátska kancelária JUDr. Luboš Novák s.r.o., Námestie Martina Benku č. 10, 811  07 Bratislava  a Všeobecná úverová banka, a.s., Mlynské nivy 1, 829 90 Bratislava, IČO: 31 320 155, spočívajúce v uskutočnení stretnutia týchto podnikateľov v Bratislave dňa 10.05.2007 a ich následnej emailovej komunikácii, ktorých obsahom bola dohoda o vypovedaní a znovu neuzatvorení zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., Ovocný trh 572/11, Staré Město, 110 00 Praha 1, Česká republika, 

je v čase od 10.05.2007 do 09.06.2009 na trhu poskytovania služieb bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu 
na objem devízovej transakcie na území Slovenskej republiky

a)	dohodou, ktorá môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktorej cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci spoločného trhu podľa čl. 101 ods. 1 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie vo forme dohody o rozdelení trhu, ktorá je zakázaná 

a zároveň

b)	dohodou obmedzujúcou súťaž podľa § 4 ods. 1 v spojení s § 4 ods. 2 písm. a) a s 4 ods. 3 písm. c) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže 
a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov vo forme dohody o rozdelení trhu, ktorá je zakázaná.

II.	Podľa § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov za konanie uvedené v bode I. výrokovej časti tohto rozhodnutia sa ukladá pokuta:

podnikateľovi Československá obchodná banka, a.s., so sídlom Michalská 18, 815 63 Bratislava, IČO: 36 854 140 vo výške 3 183 427 eur slovom tri milióny stoosemdesiattritisícštyristodvadsaťsedem eur,

ktorú je uvedený podnikateľ povinný uhradiť do 60 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 7000060793, ŠP 8180, KS 1118, VS 201311026 vedený v Štátnej pokladnici Bratislava.

Odôvodnenie:
Priebeh konania
1)	Na základe podnetu spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., so sídlom Ovocný trh 572/11, Staré Město, 110 00 Praha 1, Česká republika (ďalej len „AKCENTA CZ, a.s.“) Protimonopolný úrad SR, odbor kartelov ( predtým odbor dohôd obmedzujúcich súťaž, ďalej len „úrad“),  vykonal prešetrovanie možnej dohody obmedzujúcej súťaž medzi spoločnosťami Slovenská sporiteľňa, a.s., so sídlom Tomášikova 48, 832 37 Bratislava (ďalej len SLSP, a.s.), Československá obchodná banka, a.s., so sídlom Michalská 18, 815 63 Bratislava (ďalej len ČSOB, a.s.) a Všeobecná úverová banka, a. s., so sídlom Mlynské nivy 1, 829 90 Bratislava (ďalej len VÚB, a.s.). Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., vo svojom vyjadrení uviedla, že vyššie uvedené spoločnosti buď na základe nepísomnej dohody alebo zosúladeným postupom v rovnaký čas v priebehu mesiacov august a september 2007 konali tak, že vypovedali spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., zmluvy o bežných účtoch, pričom rovnako postupovali aj tým, že neuviedli dôvod výpovede. Následkom takéhoto konania bolo obmedzenie súťaže spočívajúce vo vylúčení tejto spoločnosti z relevantného trhu poskytovania služieb bezhotovostných devízových operácií. Dňa 04.01.2008 bol úradu doručený návrh spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na rozšírenie podnetu o spoločnosť UniCredit Bank Slovakia, a.s., Šancová 1/A, 813 33 Bratislava (ďalej len „UniCredit Bank Slovakia, a.s.“). 
2)	Na základe dôkazov získaných v priebehu prešetrovania  začal úrad dňa 09.09.2008 z vlastného podnetu v zmysle § 25 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) správne konanie číslo 0064/ODOS/2008 vo veci možnej dohody obmedzujúcej súťaž v zmysle § 4 zákona, uzatvorenej medzi podnikateľmi  SLSP, a.s., VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., týkajúcej sa vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.
3)	Dňa 09.06.2009 úrad vydal rozhodnutie č. 2009/KH/1/1/030, podľa ktorého dohoda uzatvorená medzi podnikateľmi SLSP, a.s., VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., spočívajúca v dohode o vypovedaní a znovu neuzatvorení  zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktorá bola výsledkom stretnutia vyššie uvedených podnikateľov v Bratislave dňa 10.05.2007 a ich následnej emailovej komunikácie, je dohodou podľa § 4 ods. 3 písm. c) zákona ktorej cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže, a preto je zakázaná. Rovnako je dohoda podľa Článku 81 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva  dohodou, ktorá môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktorej cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže a preto je zakázaná (ďalej len „prvostupňové rozhodnutie“). Za toto konanie bola podnikateľovi SLSP, a.s., uložená  peňažná pokuta vo výške 3 197 912 eur, podnikateľovi ČSOB, a.s., pokuta vo výške 3 183 427 eur a podnikateľovi VÚB, a.s., pokuta vo výške 3 810 461 eur.
4)	Dňa 19.11.2009 Rada úradu rozhodnutím č. 2009/KH/R/2/054 zmenila prvostupňové rozhodnutie tak, že body I. až III. výroku rozhodnutia sa nahradili  bodmi I. a II., podľa ktorých konanie podnikateľov SLSP, a.s., VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., spočívajúce v uskutočnení stretnutia týchto podnikateľov v Bratislave dňa 10.05.2007 a ich následnej emailovej komunikácii, ktorej obsahom bola dohoda o vypovedaní a znovu neuzatvorení zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., je v čase od 10.05.2007 do 09.06.2009 na trhu poskytovania služieb bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem devízovej transakcie na území Slovenskej republiky dohodou, ktorá môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktorej cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci spoločného trhu podľa článku 
81 ods. 1 písm. c) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorá je zakázaná a zároveň dohodou obmedzujúcou súťaž podľa § 4 ods. 1 v spojení s § 4 ods. 2 písm. a) a s 4 ods. 3 písm. c) zákona, ktorá je zakázaná (ďalej len „rozhodnutie Rady úradu“). Výška pokuty pre účastníkov dohody zostala nezmenená. 
5)	Proti rozhodnutiu Rady úradu, ako aj prvostupňovému rozhodnutiu, podali žalobu všetci traja účastníci konania. 
6)	Krajský súd viedol na podklade žalôb samostatné konania pre spoločnosti ČSOB, a.s., pod sp.zn. 3S/57/2010, pre SLSP, a.s. pod sp. zn. 1S/18/2010 a pre VÚB, a.s. pod sp. zn. 3S/56/2010. 
7)	Vo veci žalobkyne ČSOB, a.s., Krajský súd v Bratislave rozsudkom, č. k. 3S/57/201-117, rozhodol tak, že podľa § 250j ods. 2 písm. a), c) a d) Občianskeho súdneho poriadku zrušil napadnuté rozhodnutie Rady úradu, ako aj prvostupňové rozhodnutie týkajúce sa spoločnosti ČSOB, a.s. a vec vrátil úradu na ďalšie konanie. Najvyšší súd Slovenskej republiky rozsudok Krajského súdu v Bratislave potvrdil (č. k. 5Sžh/4/2010). 
8)	K viacerým otázkam aplikácie čl. 101 ZFEÚ v prípade danej dohody sa záväzným spôsobom vyjadril Súdny dvor EÚ. Súdny dvor EÚ v rozsudku vo veci C-68/12 rozhodol, že článok 101 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že skutočnosť, že podnik dotknutý kartelovou dohodu, ktorej cieľom je obmedziť hospodársku súťaž, údajne pôsobí na relevantnom trhu v čase uzatvorenia takejto kartelovej dohody nelegálne, nemá vplyv na otázku, či tento kartel predstavuje porušenie tohto ustanovenia a zároveň v tom zmysle, že na konštatovanie dohody obmedzujúcej súťaž nie je nevyhnutné preukázať osobné konanie štatutárneho zástupcu podniku alebo osobitný súhlas tohto zástupcu v podobe splnomocnenia s konaním svojho zamestnanca, ktorý sa zúčastnil na protisúťažnom stretnutí.  Súdny dvor EÚ tiež uviedol, že článok 101 ods.3 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že tento článok sa môže na zakázanú dohodu podľa článku 101 ods. 1 ZFEÚ uplatniť len vtedy, ak podnik odvolávajúci sa na toto ustanovenie preukáže, že v ňom stanovené štyri kumulatívne podmienky sú splnené.
9)	Vo vzťahu k dvom účastníkom dohody, spoločnostiam SLSP, a.s., a VÚB, a.s., vydal právoplatné rozhodnutie Najvyšší súd SR, ktorý potvrdil správnosť argumentov a zistení uvedených v prvostupňovom rozhodnutí, ako aj v rozhodnutí Rady a žalobu spoločností zamietol.
Účastník konania 
10)	Podľa § 3 ods. 2 zákona, na účely tohto zákona podnikateľ je fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku. 
11)	Podľa § 25 ods. 3  písm. a) zákona účastníkom konania v prípade dohody obmedzujúcej súťaž sú účastníci tejto dohody obmedzujúcej súťaž. 
12)	Krajský súd v Bratislave posudzoval možnú dohodu obmedzujúcu súťaž uzatvorenú spoločnosťami SLSP, a.s., VÚB, a.s., a ČSOB, a.s., v troch samostatných súdnych konaniach. V každom z týchto konaní bolo zrušené prvostupňové rozhodnutie, ako aj rozhodnutie Rady úradu vždy vo vzťahu ku konkrétnemu účastníkovi dohody. Vo vzťahu k spoločnostiam SLSP, a.s. a VÚB, a.s., už vydal právoplatné rozhodnutie Najvyšší súd SR, ktorý žaloby spoločnosti SLSP, a.s. a VÚB, a.s. zamietol a  argumenty a zistenia úradu potvrdil. Voči rozsudkom Najvyššieho súdu SR nie je možné podať riadny opravný prostriedok, jeho rozhodnutie upravuje platným a záväzným spôsobom vzťahy účastníkov konania. Najvyšší súd SR vo vzťahu k obom spoločnostiam VÚB, a.s., a SLSP, a.s., a ich účasti na dohode obmedzujúcej súťaž už vyslovil svoj názor a úrad je povinný ho rešpektovať. Úrad sa preto účasťou týchto spoločností na dohode nebude v tomto rozhodnutí zaoberať. Na základe vyššie uvedeného úrad určil ako účastníka konania spoločnosť ČSOB, a.s.
13)	Hlavným predmetom podnikania (činnosti) podnikateľa ČSOB, a.s., sú bankové činnosti, a to napr.: 
•	 prijímanie vkladov 
•	poskytovanie úverov
•	obchodovanie na vlastný účet:
-	s finančnými nástrojmi peňažného trhu v slovenských korunách a v cudzej mene vrátane zmenárenskej činnosti,
-	s finančnými nástrojmi kapitálového trhu v slovenských korunách a v cudzej mene,
•	tuzemské prevody peňažných prostriedkov a cezhraničné prevody peňažných prostriedkov ( platobný styk a zúčtovanie )....
14)	 Úrad zistil, že spoločnosť ČSOB, a.s., bola založená zakladateľskou zmluvou spísanou do notárskej zápisnice dňa 14.08.2007  a že spoločnosť prebrala na základe § 59 ods. 4 a ods. 5 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodného zákonníka v znení neskorších predpisov práva a povinnosti spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., pobočka zahraničnej banky v SR, so sídlom Michalská 18, 815 63 Bratislava, zapísanej v obchodnom registri Okresného súdu Bratislava I, oddiel Po, vložka 168/B, vzniknuté do 31.12.2007. ČSOB, a.s. vznikla dňom zápisu do obchodného registra dňa 01.01.2008. 
15)	Z výpisu z obchodného registra ČSOB, a.s., úrad zistil, že táto spoločnosť má v predmete činnosti aktivity totožné s časťou aktivít zaniknutej spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., pobočka zahraničnej banky v SR v oblasti bankových služieb, v riadiacich orgánoch ČSOB, a.s., sú tie isté osoby, zamestnanci Československej obchodní banky, a.s., pobočky zahraničnej banky v SR sú zamestnancami ČSOB, a.s., nezmenené zostalo aj sídlo spoločnosti.
16)	Na základe uvedených skutočností úrad dospel k záveru, že v prípade zániku spoločnosti Československá obchodní banka, a. s., pobočka zahraničnej banky v SR a vzniku nástupníckej spoločností ČSOB, a.s., možno konštatovať, že ČSOB, a.s., je v oblasti poskytovania bankových služieb ekonomickým nástupcom zaniknutej spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., pobočka zahraničnej banky v SR. Rovnako je v zmysle výpisu z obchodného registra jej právnym nástupcom. 
17)	 Na základe vyššie uvedeného je účastník konania podnikateľom v zmysle zákona, rovnako ako v zmysle ZFEÚ. 
Relevantný trh
18)	Podľa § 3 ods. 3 zákona, relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné.
Podľa § 3 ods. 4 zákona, tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov.
Podľa § 3 ods. 5 zákona, vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia.
Podľa § 3 ods. 6 zákona, priestorový relevantný trh je vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.
19)	Ako vecne relevantný trh pre účely tohto konania úrad určil  trh služieb bezhotovostných devízových operácií (operácií, pri ktorých dochádza ku konverzii meny) poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem devízovej transakcie. Pod pojem „spotrebiteľ“ zahŕňa úrad na účely tohto správneho konania fyzické osoby, fyzické osoby - podnikateľov aj právnické osoby, ktorí využívajú služby bezhotovostných devízových operácií. V ďalšej časti rozhodnutia používa úrad pre pojem „spotrebiteľ“ ako synonymum aj pojmy „klient“ a „zákazník“.
20)	Z hľadiska geografického určil úrad relevantný trh ako trh Slovenskej republiky.  Činnosť účastníka konania na relevantnom trhu má celoslovenskú pôsobnosť. Služby bezhotovostných devízových operácií ponúka predovšetkým spotrebiteľom na území SR. Spotrebitelia na trhu SR využívajú pri poskytovaní služieb bezhotovostných devízových operácií predovšetkým spoločnosti, ktoré poskytujú služby bezhotovostných devízových operácií s využitím bežných účtov, vedených v bankách na území SR. Na území SR sú súťažné podmienky poskytovania služieb bezhotovostných devízových operácií také homogénne, že toto územie je možné odčleniť od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami. 
Spoločnosti, ktorých činnosť zasahuje relevantný trh služieb bezhotovostných devízových operácií v SR
21)	Bezhotovostné devízové operácie môžu byť súčasťou viacerých finančných služieb, ktoré poskytujú rôzne subjekty rôznym klientom. Pre tzv. medzibankový, resp. veľkoobchodný devízový trh je typický vzťah banka - banka a operácie na tomto trhu sú zvyčajne väčšieho rozsahu. Vzhľadom na predmet tohto správneho konania sa úrad týmto trhom bližšie nezaoberá. V ďalšej časti tohto rozhodnutia úrad stručne charakterizuje tzv. maloobchodný devízový trh a v rámci neho relevantný trh služieb bezhotovostných devízových operácií, poskytovaných spotrebiteľom (ďalej len „relevantný trh bezhotovostných devízových operácií“ alebo „relevantný trh“).
22)	Služby bezhotovostných devízových operácií poskytujú podľa devízového zákona na trhu SR predovšetkým devízové miesta, a to banka, zahraničná banka alebo pobočka zahraničnej banky, ktorá je oprávnená vykonávať činnosť podľa tohto zákona v rozsahu podľa príslušných ustanovení zákona o bankách a právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorej bola udelená podľa zákona o bankách devízová licencia Národnej banky Slovenska (ďalej len „NBS“) na vykonávanie obchodu s devízovými hodnotami alebo na poskytovanie devízových peňažných služieb. Na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií poskytovala niektoré služby, ktoré sú zastupiteľné so službami devízových miest, aj česká spoločnosť AKCENTA CZ, a.s.
23)	V prípade bánk môžu byť služby bezhotovostných devízových operácií spojené so službami bánk, resp. môžu byť súčasťou tuzemského a cezhraničného platobného styku, kedy v rámci tuzemských prevodov peňažných prostriedkov a cezhraničných prevodov peňažných prostriedkov môže dôjsť ku konverzii peňažných prostriedkov v jednej mene na peňažné prostriedky v inej mene. Nákup alebo predaj peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene, ktorý je súčasťou tejto operácie, je zvyčajne vykonávaný v zmysle kurzového lístka určeného bankou. 
24)	Okrem kurzu v zmysle kurzového lístka má zvyčajne klient banky v niektorých prípadoch možnosť dohodnúť si s bankou pre vykonanie konkrétnej bezhotovostnej devízovej operácie individuálny výmenný kurz. Možnosť dohodnúť si s bankou pri nákupe alebo predaji meny individuálny výmenný kurz majú zvyčajne iba klienti, ktorí splnia kritérium minimálneho objemu transakcie. Vo väčšine prípadov platí, že čím vyšší je objem výmennej transakcie, tým výhodnejší je výmenný kurz. Klienti banky si v prípade týchto tzv. nadlimitných operácií zvyčajne dohodnú výmenný kurz prostredníctvom komunikácie so špecializovaným odborom banky (nazývaným napr. „dealing“).
25)	Ďalšie nebankové subjekty na trhu bezhotovostných devízových operácií v SR poskytujú svojim klientom najmä služby menových konverzií. Ako bolo uvedené vyššie, vzhľadom na bezhotovostný charakter menovej konverzie potrebujú mať pre svoju činnosť vedené bežné účty v banke / bankách. Tieto subjekty využívajú bežné účty v bankách na prevod peňažných prostriedkov (v rámci jednej banky alebo medzi viacerými bankami), ktorý je súčasťou bezhotovostného nákupu alebo predaja peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene. 
26)	Subjekty iné, ako banky, ktoré majú devízovú licenciu NBS na vykonávanie bezhotovostného nákupu a predaja cudzej meny, poskytujú svojim klientom najmä služby menových konverzií. Vzhľadom na bezhotovostný charakter menovej konverzie potrebujú mať pre svoju činnosť vedené bežné účty v banke / bankách. Tieto subjekty využívajú bežné účty v bankách na prevod peňažných prostriedkov (v rámci jednej banky alebo medzi viacerými bankami), ktorý je súčasťou bezhotovostného nákupu alebo predaja peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene. 
27)	Okrem služieb uvedených vyššie poskytujú niektoré z týchto subjektov svojim klientom aj služby „úhrady do zahraničia“, resp.  „platby do zahraničia“. Súčasťou týchto služieb je taktiež menová konverzia, pričom sa následne realizuje aj platba do zahraničia v mene zadanej klientom na účet určený klientom.
28)	Pri poskytovaní služieb devízových operácií bezhotovostným spôsobom dochádza v prípade nebankových subjektov k využitiu služieb platobného styku, ktorý poskytujú banky. Dĺžka trvania prevodu peňažných prostriedkov a výška súvisiacich poplatkov je rôzna podľa toho, či dochádza k prevodu peňažných prostriedkov v rámci jednej banky alebo ide o prevod medzi viacerými bankami. Z uvedeného dôvodu pre nebankové subjekty, ktoré poskytujú služby bezhotovostných devízových operácií, je výhodné mať otvorené bežné účty v menách, v ktorých ponúkajú konverziu, a to v tých bankách, v ktorých majú otvorené bežné účty ich existujúci alebo potenciálni klienti.  
Zákazníci, ktorí využívajú služby bezhotovostných devízových operácií
29)	Služby bezhotovostných devízových operácií využívajú zákazníci, ktorí majú primárne záujem o bezhotovostný nákup alebo predaj peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene, a to za čo najvýhodnejší výmenný kurz. 
30)	Ako bolo uvedené vyššie, nákup alebo predaj peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene je zároveň súčasťou tuzemského alebo cezhraničného platobného styku, ak pri platobnom styku dochádza ku konverzii meny. Vzhľadom na túto skutočnosť služby bezhotovostných devízových operácií využívajú rovnako zákazníci, ktorí nemusia mať záujem o bezhotovostný nákup alebo predaj peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene, avšak táto operácia je súčasťou inej finančnej služby, o ktorú majú primárny záujem. Bezhotovostný nákup alebo predaj peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene môže v tomto prípade súvisieť s ďalšou finančnou službou, ako napr. bezhotovostná úhrada faktúry vystavená v mene A z bežného účtu vedeného v mene B na bežný účet vedený v mene A (v rámci tuzemska alebo cudzozemska). 
31)	Služby bezhotovostných devízových operácií využívajú podnikatelia (právnické, ako i fyzické osoby) aj fyzické osoby – nepodnikatelia. Z podnikateľov využívajú služby bezhotovostných devízových operácií napr. podniky, ktoré uskutočňujú export alebo import tovarov a služieb, cestovné kancelárie, zmenárne a pod. Títo podnikatelia v rámci svojej činnosti potrebujú, okrem iného, predávať alebo nakupovať rôzne meny a v rôznych menách prijímať platby alebo uhrádzať svoje záväzky. Fyzické osoby – nepodnikatelia využívajú tieto služby zvyčajne v prípade, ak majú záujem o bezhotovostný nákup alebo predaj  peňažných prostriedkov v jednej mene za peňažné prostriedky v inej mene alebo ako súčasť iných finančných služieb spomenutých vyššie.
32)	Pri výbere poskytovateľa služieb bezhotovostných devízových operácií berú zákazníci zvyčajne do úvahy, okrem výmenného kurzu, aj čas trvania transakcie, výšku súvisiacich poplatkov, bezpečnosť transakcie, možné finančné riziko spojené s transakciou, dobré meno a finančné postavenie spoločnosti, ktorá poskytuje túto službu a pod.
Postavenie spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na trhu bezhotovostných devízových operácií v SR
33)	Česká spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., je podnikateľ založený podľa práva Českej republiky. Z Obchodného zákonníka vyplýva, že zahraničnou osobou sa rozumie fyzická osoba s bydliskom alebo právnická osoba so sídlom mimo územia Slovenskej republiky. Z § 21 ods. 3 Obchodného zákonníka vyplýva, že podnikaním zahraničnej osoby na území Slovenskej republiky sa rozumie podnikanie tejto osoby, ak má podnik alebo organizačnú zložku umiestnenú na území Slovenskej republiky. Z § 23 Obchodného zákonníka vyplýva, že zahraničné osoby, ktoré majú právo podnikať v zahraničí, sa pokladajú za podnikateľa podľa tohto zákona. Organizačná zložka spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., bola dňa 02.12.2003 zapísaná do živnostenského a obchodného registra. Zo živnostenského registra bola táto organizačná zložka vymazaná dňa 31.12.2007 a z obchodného registra dňa 27.03.2008. 
34)	Česká národná banka udelila spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.,  devízovú licenciu č. 311 dňa 06.12.2006, resp. č. 215 a 216 dňa 02.10.2000, na základe ktorej vykonáva promptné a termínované bezhotovostné obchody s devízovými hodnotami a poskytuje súvisiace peňažné služby. Svoje obchody uskutočňuje prostredníctvom nákupu a predaja cudzej meny za inú menu bezhotovostným prevodom peňažných prostriedkov. Svojim klientom taktiež ponúka služby prevodov devíz zo / do zahraničia („platba do zahraničia“, „prijímanie platieb zo zahraničia). Vzhľadom na bezhotovostný charakter poskytovania služieb devízových operácií potrebuje mať spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., vedené účty v bankách. Aby boli jej služby jednoducho dostupné aj pre spotrebiteľov na trhu Slovenskej republiky, potrebovala mať spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., vedené bežné účty aj v bankách na území Slovenskej republiky. Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., mala k 31.12.2007 vedené bežné účty v bankách v Slovenskej republike, ktorých spoločný trhový podiel na trhu vedenia bežných účtov v SR bol z hľadiska počtu vedených bežných účtov 6,1 %. V prípade, že by účastníci konania nevypovedali zmluvy o bežných účtoch uzatvorené so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., by mala vedené bežné účty v bankách v SR, ktorých spoločný trhový podiel na trhu vedenia bežných účtov v SR bol k 31.12.2007, z hľadiska počtu vedených bežných účtov 64,1 %.
35)	Celkový objem bezhotovostných devízových transakcií, ktoré zrealizovala spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., predstavoval v roku 2007 približne 64,4 mld. CZK (približne 2,7 mld. eur).
36)	Podľa vyjadrenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., klient so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., uzatvára rámcovú zmluvu, na základe ktorej klient poukáže zo svojho bankového účtu na bankový účet spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., dohodnutú peňažnú čiastku v dohodnutej mene za dohodnutých podmienok a spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., následne poukáže zo svojho bankového účtu dohodnutú peňažnú čiastku v inej mene na bankový účet klienta (obchod) alebo na účet uvedený klientom (napr. aj na účet obchodného partnera).
37)	Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., uviedla, že nákup/predaj devíz a s tým súvisiaci prevod peňažných prostriedkov z/do banky klienta sa môže uskutočniť dvomi spôsobmi. Variant 1 sa uplatňuje v prípade, ak má klient vedený bežný účet v tej istej banke ako spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. Vtedy sú podľa spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., prevody rýchle, bez potreby ďalších nákladov na medzibankový prevod devíz. Variant 2 sa uplatňuje v prípade, ak klient má vedený bežný účet v inej banke ako spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. Podľa vyjadrenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., je vtedy prevod peňažných prostriedkov časovo náročnejší a je spojený s ďalšími poplatkami za prevod devíz medzi bankami, pričom výšku bankových poplatkov ani povinnosť ich úhrady spoločnosť  AKCENTA CZ, a.s., nemôže ovplyvniť. 
38)	Prostredníctvom bežných účtov vedených v bankách v rôznych menách vo viacerých krajinách teda spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., poskytovala, okrem iného, svojim klientom nasledujúce služby: 
•	nákup a predaj devízových prostriedkov (devízové konverzie) - obchody promptné a termínované, 
•	po nákupe devíz platby obchodným partnerom klienta spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.,  nielen do zahraničia, ale i v tuzemsku (platobný styk),
•	realizácia došlých platieb od partnerov klienta spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., (platobný styk),
•	využitie produktu podúčty pre výmenu devíz a ich následnú realizáciu. 
39)	Podľa spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., služby bezhotovostných devízových operácií, ktoré poskytujú banky, sú v porovnaní s jej službami podstatne drahšie, cit.: „Okrem vyšších poplatkov, banky neumožňujú čerpať takéto služby všetkým svojim klientom, ale len  tým, ktorí dosahujú určitý obrat alebo spĺňajú kritériá určené bankami. Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., pre svojich zákazníkov neuplatňuje žiadne obmedzujúce kritériá, v dôsledku ktorých by služby poskytované spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., boli nedostupné pre niektoré skupiny klientov“.
40)	Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., za cieľovú skupinu zákazníkov považovala malé a stredné podniky – obchodné spoločnosti, ktoré sa zvyčajne zaoberajú vývozom alebo dovozom tovarov a služieb, prípadne majú iné aktivity v cudzích menách. Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., nemá žiadne kvalifikačné alebo kvantifikačné podmienky, ktoré by bol zákazník povinný splniť.
41)	Za konkurentov považovala spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., subjekty, ktoré majú devízovú alebo bankovú licenciu, a to najmä banky a ostatné devízové miesta, ktoré obchodujú bezhotovostne.
42)	Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ponúkala aj službu on-line broker, prostredníctvom ktorej je možné zistiť kurzy on–line bez nutnosti telefonovania,  zadať si platobné príkazy cez internet, pri využití služby nie je potrebné obchody potvrdzovať písomne. 
Dohoda obmedzujúca súťaž
43)	 Podľa § 4 ods. 1 zákona dohoda a zosúladený postup podnikateľov, ako aj rozhodnutie združenia podnikateľov, ktoré majú za cieľ alebo môžu mať za následok obmedzovanie súťaže, sú zakázané, ak tento zákon neustanovuje inak.
Podľa § 4 ods. 2 písm. a), dohoda podnikateľov je každý ústny alebo písomný súhlasný prejav vôle jej účastníkov, ako aj iný súhlasný prejav vôle vyvodený z ich konania.
Podľa § 4 ods. 3 zákona, zakázaná je najmä dohoda obmedzujúca súťaž, ktorá obsahuje
a) priame alebo nepriame určenie cien tovaru alebo iných obchodných podmienok, 
b) záväzok obmedzenia alebo kontroly výroby, odbytu, technického rozvoja alebo investícií, 
c) rozdelenie trhu alebo zdrojov zásobovania, 
d) záväzok účastníkov dohody, že voči jednotlivým podnikateľom budú pri zhodnom alebo porovnateľnom plnení uplatňovať rozdielne podmienky, ktorými sú alebo môžu byť títo podnikatelia znevýhodňovaní v súťaži, 
e) podmienenie uzatvárania zmlúv tak, aby zmluvné strany prijali ďalšie záväzky, ktoré povahou alebo podľa obchodných zvyklostí nesúvisia s predmetom týchto zmlúv, alebo
f) znaky koluzívneho správania, v ktorého dôsledku podnikatelia koordinujú svoje správanie, najmä v procese verejného obstarávania.
44)	Podľa čl. 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) nasledujúce sa zakazuje ako nezlučiteľné so spoločným trhom: všetky dohody medzi podnikateľmi, rozhodnutia združení podnikateľov a zosúladené postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktoré majú za cieľ alebo následok vylučovanie, obmedzovanie alebo skresľovanie hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu, najmä tie, ktoré:
a) priamo alebo nepriamo určujú nákupné alebo predajné ceny alebo iné obchodné podmienky;
b) obmedzujú alebo kontrolujú výrobu, odbyt, technický rozvoj alebo investície;
c) rozdeľujú trhy alebo zdroje zásobovania;
d) uplatňujú nerovnaké podmienky pri rovnakých plneniach voči ostatným obchodným partnerom, čím ich v hospodárskej súťaži znevýhodňujú;
e) podmieňujú uzatváranie zmlúv s ostatnými zmluvnými stranami prijatím dodatočných záväzkov.
45)	Zakázaná je taká dohoda, ktoré má za cieľ alebo môže mať za následok obmedzovanie súťaže. Aby bola dohoda zakázaná, musí mať reálne, alebo potenciálne negatívne dopady na súťaž. Z Pokynov Komisie o aplikovaní čl. 81(3) Zmluvy vyplýva, že cieľové obmedzenia  sú tie, ktoré sú už zo svojej podstaty spôsobilé narušiť súťaž. V tomto prípade nie je nutné preukázať skutočný dopad na trh, dopad na trh sa automaticky predpokladá.  Ak je zrejmým dôsledkom dohody obmedzenie alebo narušenie súťaže, z hľadiska právneho posúdenia toto je jej „cieľom“, hoci strany dohody prehlasujú, že to nebol ich zámer, resp. že dohoda má iné ciele. Medzi takéto dohody je možné zaradiť napr. horizontálne dohody o cenách, o obmedzení a kontrole výroby, o rozdelení trhu... 
46)	Počas prešetrovania úrad zistil, že spoločnosť ČSOB, a.s., vypovedala zmluvy o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., k 31.08.2007 a zmluvy o bežných účtoch uzatvorené so spoločnosťou ČSOB, a.s., počas plynutia výpovednej lehoty predošlých zmlúv k 31.10.2007. Rovnako spoločnosť VÚB, a.s., vypovedala zmluvy o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., k 31.08.2007 a zmluvy o bežných účtoch, uzatvorené so spoločnosťou VÚB, a.s., počas plynutia výpovednej lehoty predošlých zmlúv, k 31.10.2007.  Spoločnosť SLSP, a.s., vypovedala zmluvy o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., k 30.09.2007.   
47)	Dňa 13.09.2007 sa spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., obrátila na Okresný súd Bratislava I so žiadosťou o nariadenie predbežného opatrenia, ktorým by tento súd uložil spoločnosti SLSP, a.s., viesť aj po 30.09.2007 pre spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., bežné účty. Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., sa dňa 19.09.2007 obrátila na Okresný súd Bratislava II so žiadosťou o nariadenie predbežného opatrenia, ktorým by súd uložil spoločnosti VÚB, a.s., viesť aj po 31.10.2007 pre spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., bežné účty. Dňa 11.10.2007 sa spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., obrátila na Okresný súd Bratislava II so žiadosťou o nariadenie predbežného opatrenia, ktorým by tento súd uložil spoločnosti ČSOB, a.s., viesť aj po 31.10.2007 pre spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., bežné účty. Žiadne predbežné opatrenie nebolo nariadené. Žiadna z bánk, ktoré sú účastníkmi dohody, spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. od momentu vypovedania zmlúv až do vydania prvostupňového rozhodnutia úradu dňa 09.06.2009 bežné účty tejto spoločnosti neviedla. 
48)	V priebehu prešetrovania sa úrad obrátil so svojou žiadosťou o doplnenie podkladov a informácií na spoločnosti SLSP, a.s., VÚB, a.s. a ČSOB, a.s. Spoločnosť VÚB, a.s., doručila Doplnenie vyjadrenia k žiadosti o poskytnutie podkladov a informácií (ďalej len „Vyjadrenie 4“), kde uviedla,  že na základe Žiadosti úradu o poskytnutie podkladov a informácií – doplnenie, vykonali v rámci VÚB, a.s., dodatočné šetrenie a rozhovory s osobami zaangažovanými do procesu vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., o existencii písomných materiálov a internej korešpondencie týkajúcej sa rozhodovacieho procesu o výpovediach zmlúv spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. Z osobných počítačov dotknutých osôb, ktoré si dáta zálohovali, sa podarilo získať čiastkovú emailovú korešpondenciu týkajúcu sa osôb, ktoré rozhodovali o vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a ktorá tvorí Prílohu č. 1 Vyjadrenia 4. Okrem internej korešpondencie bola zároveň zistená externá komunikácia s dvomi inými bankami v Slovenskej republike (SLSP, a.s., a ČSOB, a.s.), ktorú spoločnosť VÚB, a.s., takisto predložila úradu. Z internej emailovej komunikácie predloženej úradu, okrem iného, vyplýva, že niektorí zamestnanci spoločnosti VÚB, a.s., sa už v priebehu apríla 2007  domnievali, že ak majú zrušiť zmluvy o bežnom účte uzatvorené so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., tak po dohode s „ostatnými bankami“.  Z externej emailovej komunikácie vyplýva, že zamestnanci spoločnosti VÚB, a.s., informovali zamestnancov spoločnosti ČSOB, a.s., a SLSP, a.s., o vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., uzatvorených so spoločnosťou VÚB, a.s., a to k 30.06.2007 s tým, že spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., nebude v budúcnosti umožnené uzatvoriť s VÚB, a.s., nové zmluvy o bežných účtoch. Zamestnanec VÚB, a.s., v uvedenej emailovej korešpondencii ďalej uviedol, že toto platí za podmienky, že takisto budú vypovedané jej zmluvy o bežných účtoch uzatvorené s ČSOB, a.s., a SLSP, a.s., a že výpovedná doba je jeden mesiac. Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., mala byť informovaná posledný týždeň v júni. Z internej emailovej korešpondencie medzi pracovníkmi VÚB, a.s., vyplynulo, že výpovede zmlúv o bežných účtoch budú spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., odoslané až koncom júla 2007, nakoľko SLSP, a.s., nemôže zmluvy o bežných účtoch, uzatvorené so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., vypovedať skôr. V ďalšej emailovej komunikácii je uvedené, že VÚB, a.s., je dohodnutá aj s ostatnými bankami (ČSOB, a.s., a SLSP, a.s.) o vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., k 31.07.2007. Po zistení spoločnosti VÚB, a.s., že spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., založila nové bežné účty retailová pobočka VÚB, a.s., v Bratislave - Poštová, bolo prijaté rozhodnutie okamžite zrušiť nové bežné účty a vypovedať zmluvy o bežných účtoch uzatvorené so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., ako aj rozhodnutie nastaviť rizikový kód pre spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., tak, aby nebolo možné otvoriť tomuto klientovi bežné účty v žiadnej firemnej ani retailovej pobočke spoločnosti VÚB, a.s. 
49)	Spoločnosť VÚB, a.s., vo Vyjadrení 4 ďalej uviedla, že  pred výpoveďou zmlúv o bežných účtoch v banke prebiehal proces detailnejšieho sledovania a zachytávania neobvyklých obchodných operácií spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktorý mal pôvod v zisteniach automatického softvéru sledovania a zachytávania neobvyklých obchodných operácií. Podľa vyjadrenia spoločnosti VÚB, a.s., sa touto otázkou zaoberal odbor Compliance intenzívnejšie od januára 2007. Pracovníci tohto odboru dostali pokyn telefonicky kontaktovať spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., za účelom zistenia pôvodu finančných prostriedkov na jej bežných účtoch vedených vo VÚB, a.s. Súčasťou Vyjadrenia 4 bolo aj hlásenie na finančnú políciu zo dňa 25.01.2007 o neobvyklej obchodnej operácii medzi klientom VÚB, a.s., a spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s.,  ktoré tvorí Prílohu č. 4 Vyjadrenia 4 .
50)	Podľa vyjadrenia spoločnosti VÚB, a.s., sa proces detailnejšieho sledovania a zachytávania neobvyklých obchodných operácií zo strany odboru Compliance a proces vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., pri ktorom došlo k neformálnej komunikácii medzi zamestnancami VÚB, a.s., SLSP, a.s., a ČSOB, a.s., vzájomne prekrýval. Podľa spoločnosti VÚB, a.s., proces vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., pri ktorom došlo k neformálnej komunikácii medzi zamestnancami VÚB, a.s., SLSP, a.s., a ČSOB, a.s., bol zakončený rozhodnutím skôr, ako proces detailnejšieho sledovania a zachytávania neobvyklých obchodných operácií zo strany odboru Compliance. Spoločnosť VÚB, a.s., ďalej uviedla,  že aj proces detailnejšieho sledovania a zachytávania neobvyklých obchodných operácií zo strany odboru Compliance by bol zavŕšený prijatím rozhodnutia o vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.
51)	Úrad vyhodnotil Prílohu č. 1 Vyjadrenia 4 od spoločnosti VÚB, a.s., ktorú tvorila interná a externá emailová komunikácia týkajúca sa procesu vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ako neúplnú a dňa 14.10.2008 uskutočnil v priestoroch podnikateľa VÚB, a.s., inšpekciu, počas ktorej sa pracovníkom úradu podarilo, okrem iného, získať časť emailovej komunikácie medzi zamestnancami banky o procese vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktorú predložila spoločnosť VÚB, a.s., ako Prílohu č. 1 Vyjadrenia 4 uvedeného vyššie.
52)	V rámci internej emailovej komunikácie bol získaný ďalší email informujúci zamestnancov VÚB, a.s., že banka v spolupráci s ostatnými bankami vypovedala zmluvy o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., s účinnosťou k 01.09.2007. V súvislosti s touto skutočnosťou mali jednotlivé pobočky VÚB, a.s., obchodujúce s touto spoločnosťou identifikovať klientov tejto spoločnosti  za účelom získania týchto klientov na obchodovanie s VÚB, a.s. Úrad ďalej získal internú emailovú korešpondenciu zamestnancov spoločnosti VÚB, a.s., z ktorej vyplynulo, že spoločnosť VÚB, a.s., mala záujem o obchodovanie so subjektmi, ktoré predtým spolupracovali so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., a z dôvodu možného prechodu týchto klientov do bánk, ktoré nevypovedali spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., zmluvy o bežných účtoch, im mala byť poskytnutá zľava z poplatkov súvisiacich s poskytovanými službami. Okrem tejto emailovej korešpondencie úrad taktiež získal emaily medzi zamestnancami VÚB, a.s., ČSOB, a.s., a SLSP, a.s., o spoločnom postupe pri vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktoré spoločnosť VÚB, a.s., vo Vyjadrení 4 nepredložila.
53)	Úrad po vyhodnotení získaných podkladov a informácií uskutočnil dňa 06.11.2008 v priestoroch podnikateľa SLSP, a.s., inšpekciu, počas ktorej sa pracovníkom úradu podarilo získať protokoly z porady divízie Treasury, z ktorých, okrem iného, vyplynulo, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., je vnímaná ako konkurenčná spoločnosť z Českej republiky, ktorá svojimi ponukami oslovuje klientov SLSP, a.s., ako aj ostatných bánk, ktorých objem transakcií na treasury je 500 tisíc až 1 milión SKK a klientom ponúka výhodnejšie podmienky, ako dávajú banky. Z protokolov z porady divízie Treasury ďalej vyplynulo, že na Slovensku sa zvýšil počet spoločností, ktoré uskutočňujú devízové transakcie a oslovujú klientov SLSP, a.s., (ako príklad bola, okrem iných, uvedená aj spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., Nitriansky región), a že SLSP, a.s., je na udržanie svojich klientov ochotná ponúknuť lepšie podmienky ako konkurencia. 
54)	Dňa 06.11.2008 sa uskutočnila v priestoroch podnikateľa ČSOB, a.s., inšpekcia, počas ktorej sa pracovníkom úradu podarilo získať internú emailovú komunikáciu, z ktorej vyplýva, že spoločnosť ČSOB, a.s., čakala s vypovedaním bežných účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na email od zamestnanca spoločnosti VÚB, a.s., ktorý mal obsahovať aj potvrdenie o vypovedaní účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., od iných bánk. Tento email obsahuje, okrem iného, nasledujúcu komunikáciu medzi zamestnancami spoločnosti ČSOB, a.s.:
„Ahoj (ďalej uvedené meno zamestnanca spoločnosti  ČSOB, a.s.), chcela by som Ta poprosit o rozhodnutie ohladom uzatvorenie uctov klienta Akcenta CZ ... Posielam kontakt na zodpovednych managerov VUB a SLSP ...
 (uvedené meno zamestnanca spoločnosti  VUB, a.s.) z VUB by mal zaslat mail...potvrdenie spolocnych krokov. ... (ďalej uvedené meno zamestnanca spoločnosti  ČSOB, a.s.)
Potvrdzujem čakame na (ďalej uvedené meno zamestnanca spoločnosti  VUB, a.s.) mail kde bude potvrdenie aj od inych bank.“
55)	Úrad počas inšpekcie v priestoroch spoločnosti ČSOB, a.s., získal aj email od zamestnanca spoločnosti VÚB, a.s., v ktorom tento zamestnanec informuje zamestnancov spoločnosti ČSOB, a.s., a zamestnanca SLSP, a.s., o skutočnosti, že k 30.06.2007 dostane spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., výpoveď zo všetkých účtov v spoločnosti VÚB, a.s., a nebude jej umožnené otvorenie nových účtov, čo platí za podmienky, že takisto jej budú vypovedané účty v spoločnostiach ČSOB, a.s., a SLSP, a.s. V tomto emaile je, okrem iného, uvedené, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., bude informovaná posledný týždeň v júni. Zamestnanec ČSOB, a.s., tento email preposlal ďalším zamestnancom ČSOB, a.s., a požiadal ich, aby pripravili výpovede zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na rovnaký termín ako spoločnosť VÚB, a.s., a aby o tejto skutočnosti informovali VÚB, a.s.
56)	Spomínaná emailová komunikácia zamestnanca spoločnosti VÚB, a.s., adresovaná zamestnancom spoločnosti ČSOB, a.s., a zamestnancovi spoločnosti SLSP, a.s. je v znení:
„Dobrý deň,
Firma Akcenta dostane k 30. júnu výpoveď zo všetkých účtov vedených vo VUB a nebude jej umožnené otvorenie nových účtov. Výpovedná doba je jeden mesiac.
Toto platí za podmienky, že takisto budú vypovedané jej účty v ČSOB a SLSP, Tatra už tieto kroky podnikla.
Akcenta bude informovaná posledný týždeň v júni.“
Táto bola preposlaná ďalším zamestnancom ČSOB, a.s., s doplnením v znení:
	„Pripravte vypoved na rovnaky termin, dufam ze aj my mame 1 mesiac. 	A informujte VUB.“
57)	V internom e-maile medzi zamestnancami ČSOB, a.s., je taktiež uvedené, že spoločnosť ČSOB, a.s., riešila situáciu, ako reagovať na činnosť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., už pred cca 2 rokmi. Okrem iného obsahuje tento email aj vyjadrenie zamestnanca spoločnosti ČSOB, a.s., že klienti z ich banky neodídu, keď budú zrušené účty spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., aj v ostatných bankách:
„Sme presvedčení, že klienti z našej banky (keď budú zrušené účty 	v ostatných bankách) neodídu.“ 
58)	Počas inšpekcie úrad získal aj internú emailovú korešpondenciu medzi zamestnancami spoločnosti ČSOB, a.s., z ktorej, okrem iného, vyplynulo, že v marci 2007 Predstavenstvo spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., Česká republika schválilo stratégiu vypovedania účtov obratovo podozrivým subjektom v banke, čo sa týkalo aj uzatvorenia účtov do konca augusta 2007 aj nebankovým zmenárňam. Podľa spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., Česká republika tieto nebankové zmenárne a ďalšie subjekty (okrem iných subjektov bola uvedená aj spoločnosť AKCENTA CZ, a.s.) majú tendenciu otvárať si účty na Slovensku a kontinuálne tak ponúkajú svoje služby prostredníctvom spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., pobočka zahraničnej banky v SR. Ďalej je uvedené, že v prípade, ak tieto subjekty majú vedené účty v spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., pobočka zahraničnej banky v SR, je celá snaha spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., Česká republika obmedzená, nakoľko tieto subjekty pretransferujú svoje obchody cez spoločnosť Československá obchodní banka, a.s., pobočka zahraničnej banky v SR, ktorá okrem iného, príde o výnosy z operácií, keďže nebankové subjekty budú aktívne oslovovať ich klientov, zvýši sa operačné riziko a je to aj otázka dobrého mena. Zamestnanec ČSOB, a.s., navrhol rovnako postupovať  v SR a ČR.
59)	Úrad oslovil účastníkov konania listami, v ktorých sa snažil zistiť, ktorá spoločnosť ako prvá navrhla vypovedanie zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ďalej sa snažil získať informácie o účasti spoločnosti Tatra banka, a.s., na dohode o vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ako aj zistiť skutočnosť, či účastníci konania vyhodnotili spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ako subjekt uskutočňujúci neobvyklé obchodné operácie, resp. ako rizikový subjekt.
60)	Spoločnosť ČSOB, a.s., vo svojej odpovedi uviedla, že ju ako prvá  kontaktovala VÚB, a.s., pričom jej zamestnanec navrhol stretnutie zamestnancov VÚB, a.s., SLSP, a.s., a ČSOB, a.s. Na osobnom stretnutí zamestnanec VÚB, a.s., navrhol, aby účastníci konania vypovedali zmluvy o bežných účtoch uzatvorené so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s. Ďalšia komunikácia sa podľa ČSOB, a.s., uskutočňovala už iba emailovou formou.  Účasť spoločnosti Tatra banka, a.s., na dohode o vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., spoločnosť ČSOB, a.s., nepotvrdila. Spoločnosť ČSOB, a.s., vo svojej odpovedi ďalej uviedla, že vyhodnotila spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ako rizikový subjekt a že toto rozhodnutie vydalo Predstavenstvo spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., Česká republika a ČSOB, a.s., vtedy ešte ako pobočka zahraničnej banky v Slovenskej republike, bola týmto rozhodnutím viazaná. V Odpovedi na žiadosť o poskytnutie podkladov a informácií - doplnenie spoločnosť ČSOB, a.s., uviedla, že stretnutie zamestnancov bánk, na ktorom zamestnanec  VÚB, a.s., navrhol vypovedanie zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., sa uskutočnilo dňa 10.05.2007 v Bratislave. Zamestnanec ČSOB, a.s., podľa vyjadrenia ČSOB, a.s., na tomto stretnutí informoval zamestnancov VÚB, a.s., a SLSP, a.s., o tom, že vzhľadom na rozhodnutie predstavenstva ČSOB, a.s., Česká republika, ktoré sa vzťahovalo aj na pobočku zahraničnej banky v Slovenskej republike, bude táto postupovať v zmysle rozhodnutia prijatého Predstavenstvom spoločnosti Československá obchodní banka, a.s., Česká republika.
61)	Spoločnosť SLSP, a.s., vo svojej odpovedi uviedla, že vzhľadom na prebiehajúce šetrenie nemá záväznú informáciu, ktorú by v súvislosti s vyššie uvedenými skutočnosťami mohla poskytnúť úradu. SLSP, a.s., akýkoľvek vplyv spoločnosti Tatra banka, a.s., na rozhodovací proces vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., odmietla. K otázke týkajúcej sa AKCENTY CZ, a.s., ako subjektu uskutočňujúcemu neobvyklé obchodné operácie, resp. ako rizikovému subjektu, SLSP, a.s., neposkytla úradu informácie s odvolaním sa na zákonom uloženú povinnosť mlčanlivosti zamestnancov o ohlásenej neobvyklej obchodnej operácii a o opatreniach vykonávaných finančnou spravodajskou jednotkou vo vzťahu k tretím osobám, vrátane osôb, ktorých sa tieto informácie týkajú. 
62)	O výsledkoch interného šetrenia, ktoré prebiehalo v spoločnosti SLSP, a.s., za účelom získania požadovaných podkladov a informácií informovala spoločnosť SLSP, a.s., úrad listom doručeným dňa 10.03.2009. Spoločnosť SLSP, a.s., v tomto liste, okrem iného, odmietla všetky obvinenia zo strany spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., z uzavretia akejkoľvek kartelovej dohody, príp. zo zosúladeného postupu bánk za účelom poškodenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ako konkurenta. Ďalej uviedla, že motívom vypovedania  zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.,  bolo podozrenie z páchania trestných činov neoprávneného podnikania, prípadne neoprávneného obchodovania s devízovými hodnotami v spojení s podozrením z páchania trestného činu legalizácie príjmu z trestnej činnosti podľa Trestného zákona a zároveň uviedla, že SLSP, a.s., podnikla aj príslušné kroky a iniciovala trestné stíhanie. Prílohou č.1 hore uvedeného listu je trestné oznámenie spoločnosti SLSP, a.s., na Krajskú prokuratúru v Bratislave na spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., pre podozrenie zo spáchania trestného činu neoprávneného obchodovania s devízovými hodnotami a neoprávneného poskytovania devízových peňažných služieb z 16.05.2008. Prílohou č.3 listu je upovedomenie o začatí trestného stíhania z 11.11.2008. 
63)	Spoločnosť VÚB, a.s., vo svojej odpovedi uviedla, že sa jej nepodarilo ani  dodatočným interným šetrením zistiť žiadne nové informácie, ani to, kto inicioval neformálnu komunikáciu, týkajúcu sa vypovedania zmlúv o bežných účtoch  spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. Spoločnosť VÚB, a.s., poprela existenciu komunikácie medzi  VÚB, a.s., a Tatra banka, a.s., týkajúcej sa vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., v priebehu roka 2007. Spoločnosť potvrdila, že VÚB, a.s., vyhodnotila spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ako rizikový subjekt a neobvyklú obchodnú operáciu nahlásila finančnej polícii. 
64)	Ako bolo uvedené vyššie, dňa 04.01.2008 spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., rozšírila podnet na začatie správneho konania vo veci vypovedania zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., o UniCredit Bank Slovakia, a.s., ktorá  vypovedala zmluvy o bežnom účte spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a dôvod výpovede neuviedla. Spoločnosť UniCredit Bank Slovakia, a.s., vo svojej Odpovedi na žiadosť úradu o poskytnutie podkladov a informácií uviedla, že ešte pred nadobudnutím účinkov výpovede zmlúv o bežných účtoch  spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., súhlasila s požiadavkou spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a s jej súhlasom odvolala účinky výpovede zmlúv o bežných účtoch a vedie pre spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., bežné účty bez prerušenia aj naďalej. V doplnení odpovede, okrem iného, spoločnosť UniCredit Bank Slovakia, a.s., uviedla, že výpovede zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., pripravila právna divízia banky, a to na základe analyzovania právnych okolností podnikania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. Výsledkom tejto analýzy bolo rozhodnutie vypovedať zmluvy o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a to z dôvodov oprávnených pochybností o legalite podnikania tejto spoločnosti na území Slovenskej republiky, možnosti uloženia pokút regulátorom, rizika zodpovednosti za prípadnú škodu spôsobenú spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., a z toho plynúce reputačné riziko. Z dôvodu začatia súdnych sporov, ako aj z dôvodu možného vzniku škôd na strane spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., bolo pôvodné rozhodnutie zrušiť účty spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., prehodnotené a účinky výpovede boli so súhlasom spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., odvolané počas plynutia výpovednej lehoty.
65)	Úrad v priebehu prešetrovania ani v priebehu správneho konania nepreukázal účasť spoločností UniCredit Bank Slovakia, a.s., a Tatra banka, a.s., na dohode o vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.
Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. ako konkurent účastníka konania 
66)	Úrad zisťoval vnímanie spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. ako konkurenta aj u samotných účastníkov dohody, ako aj u iných subjektov poskytujúcich služby bezhotovostných devízových operácií a u samotných spotrebiteľov. K postaveniu spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií v SR, ako konkurenta vo vzťahu k účastníkovi konania, získal úrad, okrem iného, nasledujúce podklady a informácie:
67)	Spoločnosť ČSOB, a.s., vo svojej odpovedi uviedla, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ponúkala svojim klientom služby bezhotovostných devízových operácií rovnako, ako to robí banka. Na inom mieste v tomto liste však spoločnosť ČSOB, a.s., tvrdí, že vzhľadom na objem poskytovaných služieb, spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., nepovažuje za svojho konkurenta v tejto, ani v inej oblasti podnikania. 
68)	Ako už bolo uvedené vyššie, úrad počas výkonu inšpekcie v priestoroch podnikateľa ČSOB, a.s., získal internú emailovú korešpondenciu, prostredníctvom ktorej zamestnanci ČSOB, a.s., konzultovali, okrem iného, identifikovanie svojich klientov, ktorí obchodovali so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., a vymieňali si informácie získané na základe rozhovorov s klientmi spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., o dôvodoch ich spolupráce s touto spoločnosťou. Vo vzťahu  k spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., je súčasťou internej emailovej komunikácie taktiež obava, že spoločnosť ČSOB, a.s., môže prísť v prípade ďalšieho vedenia bežných účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., o výnosy z bezhotovostných devízových operácií.
69)	V prílohe Odpovede na žiadosť o poskytnutie podkladov a informácií- doplnenie spoločnosť ČSOB, a.s., sa okrem iného, nachádza interný pokyn, že v argumentácii týkajúcej sa zrušenia bežných účtov zmenárňam nesmie odznieť, ani z nej nemôže vyplynúť, že činnosť zmenární spoločnosť ČSOB, a.s., monitorovala a vnímala ich ako konkurenciu: 
„Interně – a v argumentaci nesmí zaznít ani z ní vyplynout, že jsme účty směnáren monitorovali a vnímame je jako konkurenty!“
70)	Z podkladov uvedených vyššie vyplýva, že spoločnosť ČSOB, a.s., činnosť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., monitorovala, zaujímala sa o jej klientov o obávala sa zníženia svojich výnosov v dôsledku pôsobenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na vymedzenom relevantnom trhu. Tieto skutočnosti preukazujú, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., je na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií  vnímaná spoločnosťou ČSOB, a.s., ako jej konkurent.    
71)	Spoločnosť VÚB, a.s., vo svojom Vyjadrení k žiadosti o poskytnutie podkladov a informácií vymenovala niektoré svoje produkty, ktoré možno považovať za substitúty produktov ponúkaných spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s. Zároveň však uviedla, že za konkurenta v oblasti bezhotovostných devízových operácií by VÚB, a.s., mohla spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., považovať iba v prípade, že by činnosť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., bola vykonávaná v súlade s platným právnym poriadkom.
72)	Z internej emailovej korešpondencie, ktorú získal úrad počas inšpekcie v spoločnosti VÚB, a.s., vyplýva, že spoločnosť VÚB, a.s., činnosť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., monitorovala, zaujímala sa o jej klientov o mala záujem ponúkať im tie isté služby, ktoré im dovtedy poskytovala spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. Tieto skutočnosti preukazujú, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., je na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií vnímaná spoločnosťou VÚB, a.s., ako konkurent tejto spoločnosti.     
73)	Spoločnosť SLSP, a.s., vo svojej Odpovedi na žiadosť o poskytnutie podkladov a informácií uviedla, že podobnosť produktov a služieb, poskytovaných spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., s produktmi a službami poskytovanými SLSP, a.s., je možné nájsť výlučne pri službe vykonávania bezhotovostných menových obchodov (promptných, termínovaných), pričom odlišnosti spočívajú najmä v oblasti riadenia rizík. Na inom mieste v tomto liste spoločnosť SLSP, a.s., uviedla, že uvedená spoločnosť nie je konkurentom, keďže nemá postavenie banky alebo zahraničnej banky.
74)	Spoločnosť SLSP, a.s., doručila úradu dňa 10.03.2009 Žiadosť o poskytnutie podkladov a informácií – doplnenie – odpoveď, v ktorej okrem iného, opakovane uviedla, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., nepovažuje za svojho konkurenta, a to z dôvodu úplne odlišného systému obchodovania, ako je to v prípade spoločnosti SLSP, a.s., resp. inej banky. Spoločnosť SLSP, a.s., ďalej uviedla podrobnosti a porovnanie podnikania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a bánk. 
75)	Z Protokolov z porád divízie Treasury, ktoré získal úrad počas inšpekcie v priestoroch podnikateľa SLSP, a.s., vyplýva, že spoločnosť SLSP, a.s., činnosť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., monitorovala a vnímala ju ako konkurenta, ktorý preberá klientov bankám na trhu SR. Tieto skutočnosti preukazujú, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., je na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií vnímaná spoločnosťou SLSP, a.s., ako konkurent tejto spoločnosti.     
76)	Dňa 09.12.2008 sa úrad obrátil na niektoré nebankové spoločnosti, ktoré majú devízovú licenciu NBS na vykonávanie bezhotovostných devízových operácií, so Žiadosťou o poskytnutie podkladov a informácií, ktorej cieľom bolo, okrem iného, zistiť, ktoré subjekty považujú tieto spoločnosti vzhľadom na charakter svojej činnosti za svojich konkurentov. Nebankové spoločnosti, ktoré majú devízovú licenciu NBS na vykonávanie bezhotovostných devízových obchodov považovali za svojich konkurentov najmä banky a iné subjekty, ktoré poskytujú služby bezhotovostných devízových operácií. 
77)	Úrad sa v rovnakom čase obrátil so Žiadosťou o poskytnutie podkladov a informácií aj na niektorých  klientov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a to  s cieľom zistiť, ktoré služby poskytované spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., považujú za zastupiteľné so službami, ktoré ponúkajú banky. Klienti spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., považovali väčšinu služieb, ktoré ponúka spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., za zastupiteľné s niektorými službami, ktoré ponúkajú banky.
78)	Zo skutočností uvedených vyššie vyvodil úrad záver, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., pôsobila na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií v SR ako subjekt, ktorý  ponúkal služby, ktoré sú zastupiteľné s niektorými službami, ktoré ponúkali na tomto trhu účastníci dohody. Z uvedeného dôvodu bola spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., voči účastníkom dohody na tomto trhu v pozícii konkurenta. 
Vyhodnotenie dohody
79)	Účastník konania neposkytol úradu podklady a informácie, ktoré by poukazovali na náhodný charakter zhody jeho postupu s postupom ostatných účastníkov dohody spočívajúcej vo vypovedaní zmlúv o bežných účtoch rovnakej spoločnosti (spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.) v rovnakom čase (v mesiacoch august a september 2007). 
80)	Z podkladov a informácií, ktoré má úrad k dispozícii vyplýva, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., sa opakovane v priebehu rokov 2007-2009 pokúšala o úpravu vzájomných vzťahov, týkajúcich sa vedenia bežných účtov, medzi spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., a účastníkom konania. Podľa vedomostí úradu v čase vydania rozhodnutia č. 2009/KH/1/1/030 ani jeden z účastníkov dohody nemal so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., uzatvorené platné zmluvy o bežných účtoch.
81)	V súvislosti s vypovedaním zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., úrad získal dôkazy, ktoré potvrdzujú obavu účastníkov dohody z odlivu klientov do iných bánk, ako aj potrebu spoločného postupu bánk pri vypovedaní zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. Účastník konania v priebehu prešetrovania a v priebehu správneho konania nepreukázal, že výpoveď a opätovné neuzatvorenie zmlúv o bežných účtoch uzatvorených so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., v podobnom čase (v rozmedzí 1 mesiaca) boli výsledkom individuálneho rozhodnutia jednotlivých účastníkov dohody. Účastníci dohody začali pred orgánmi dohľadu nad devízovým trhom a pred orgánmi činnými v trestnom konaní vo vzťahu k oprávnenosti výkonu činnosti spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na trhu SR  intenzívne individuálne konať až po tom, ako sa dohodli na vypovedaní a znovu neuzatvorení  zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. 
82)	Úrad dospel k záveru, že účastníci dohody sa obávali, že ak by zmluvy o bežných účtoch vypovedal spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., iba jeden účastník dohody, tento by sa mohol dostať do situácie, že niektorí klienti tejto banky, ktorí sú zároveň klientmi spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., by nasledovali spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., do inej banky (k inému účastníkovi dohody), ktorý by spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., naďalej viedol bežné účty. Banka by tak riskovala odliv klientov, ktorým už banka vedie bežné účty (zrušenie bežných účtov existujúcich klientov) do iných bánk, ktoré neprestali viesť bežné účty spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a  následne stratu príjmov zo služieb poskytovaných týmto klientom v súvislosti s bežným účtom (ako aj príjmov za ďalšie služby, ktoré banka môže svojim klientom poskytnúť) a stratu klientov, ktorým banka doposiaľ viedla bežné účty ako potenciálnych zákazníkov pre služby  bezhotovostných devízových operácií.
83)	Dohoda účastníkov o spoločnom postupe v prípade vypovedania účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., mala riziká individuálneho postupu banky voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., eliminovať nasledovne. 
84)	Ak klient Banky, ktorý využíva služby spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., nemá spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., kam nasledovať (keďže väčšina významných bánk vypovedala spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., zmluvy o bežných účtoch nevyhnutné pre poskytovanie jej služieb), je menej pravdepodobné, že klient opustí banku, v ktorej má vedený bežný účet / bežné účty (napr. zruší bežný účet). Zároveň je viac pravdepodobné, že služby, ktoré mu doteraz poskytovala spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., začne nakupovať práve od banky, v ktorej mal doteraz vedený bežný účet.
85)	Na základe vyššie uvedených skutočností dospel úrad k záveru, že účastníci dohody sa dohodli vypovedať a znovu neuzatvoriť  zmluvy o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., s cieľom obmedziť spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ako konkurenta na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií a zároveň eliminovať možný odliv klientov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., do inej banky z dôvodu nasledovania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. 
86)	Úrad dospel k  záveru, že popísané správanie sa účastníka konania je dohodou, ktorá má za cieľ obmedziť súťaž podľa § 4 ods. 3 písm. c)  zákona rovnako ako podľa čl. 101 ods. 1 písm. c) ZFEÚ. Táto dohoda spočívala v dohode o rozdelení trhu v podobe delenia zákazníkov. Uvedeného správania sa účastník konania dopustil na relevantnom trhu služieb bezhotovostných devízových operácií (operácií, pri ktorých dochádza ku konverzii meny) poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem devízovej transakcie na území Slovenskej republiky.
Rozhodnutia súdov 
Prejudiciálne konanie
87)	K viacerým otázkam aplikácie čl. 101 ZFEÚ v prípade danej dohody sa záväzným spôsobom vyjadril Súdny dvor Európskej únie (ďalej len "Súdny dvor EÚ") , ktorý je ako jediný oprávnený podávať záväzný výklad únijného práva a ktorého výklad sa aplikuje na všetky vzťahy od nadobudnutia účinnosti daného ustanovenia. 
88)	Podľa čl. 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) má Súdny dvor Európskej únie právomoc vydať predbežný nález o otázkach, ktoré sa týkajú: 
a) výkladu zmlúv; 
b) platnosti a výkladu aktov inštitúcií, orgánov alebo úradov alebo agentúr Únie;
89)	Ak sa takáto otázka položí v konaní pred vnútroštátnym súdnym orgánom a tento súdny orgán usúdi, že rozhodnutie o nej je nevyhnutné pre vydanie jeho rozhodnutia, môže sa obrátiť na Súdny dvor EÚ, aby o nej rozhodol. 
Ak sa takáto otázka položí v konaní pred vnútroštátnym súdnym orgánom, proti ktorého rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok podľa vnútroštátneho práva, je tento súdny orgán povinný obrátiť sa na Súdny dvor EÚ.
90)	Rozsudok vydaný v predmetnom prejudiciálnom konaní je záväzný pre vnútroštátny súd, ktorý podal prejudiciálnu otázku.  Vyplýva to, okrem iného, aj z rozhodnutia Súdneho dvora Georgi Ivanov Elčinov proti Nacionalna zdravnoosiguritelna kasa, cit.:  „...je potrebné pripomenúť, že z ustálenej judikatúry vyplýva, že na vyriešenie sporu vo veci samej je rozsudok vyhlásený Súdnym dvorom v prejudiciálnom konaní pre vnútroštátny súd záväzný, pokiaľ ide o výklad a platnosť aktov inštitúcií Únie (pozri najmä rozsudky z 24. júna 1969, Milch‑, Fett‑ und Eierkontor, 29/68, Zb. s. 165, bod 3; z 3. februára 1977, Benedetti, 52/76, Zb. s. 163, bod 26; uznesenie z 5. marca 1986, Wünsche, 69/85, Zb. s. 947, bod 13, a rozsudok zo 14. decembra 2000, Fazenda Pública, C‑446/98, Zb. s. I‑11435, bod 49).“ Tento rozsudok je tiež záväzný aj pre súdy, ktoré budú rozhodovať v tej istej veci o opravných prostriedkoch (rozsudok Súdneho dvora EÚ Milch, Fett a Eierkontor). 
91)	Súdny dvor EÚ výkladom únijného práva v priebehu prejudiciálneho konania objasňuje zmysel ustanovení od momentu, kedy toto ustanovenie nadobudlo účinnosť. Takto objasnené ustanovenia musia vnútroštátne súdy aplikovať nielen na vzťahy v danom prípade, ale aj na vzťahy, ktoré vznikli pred vynesením prejudiciálneho rozsudku. Prejudiciálny rozsudok nemá konštitutívny, ale len deklaratórny charakter. Uvedené vyplýva, okrem iného, z rozsudku Súdneho dvora vo veci Willy Kempter KG proti Hauptzollamt Hamburg-Jonas, v ktorom sa uvádza, cit.: „Tiež je potrebné pripomenúť, že výklad pravidla práva Spoločenstva, ktorý podáva Súdny dvor EÚ v rámci výkonu svojej právomoci podľa článku 234 ES, objasňuje a v prípade potreby spresňuje význam a pôsobnosť tohto pravidla tak, ako sa má alebo sa malo chápať a uplatňovať od okamihu, keď nadobudlo účinnosť (pozri najmä rozsudky z 27. marca 1980, Denkavit italiana, 61/79, Zb. s. 1205, bod 16; z 10. februára 2000, Deutsche Telekom, C‑50/96, Zb. s. I‑743, bod 43, ako aj Kühne & Heitz, už citovaný, bod 21). Inak povedané, rozsudok v prejudiciálnom konaní nemá konštitutívny, ale len deklaratórny charakter s tým dôsledkom, že jeho účinky sa v zásade vracajú do času nadobudnutia účinnosti pravidla, ktoré je predmetom výkladu (pozri v tomto zmysle rozsudok z 19. októbra 1995, Richardson, C‑137/94, Zb. s. I‑3407, bod 33).
Z toho vyplýva, že vo veci samej musí správny orgán v rámci svojich právomocí takto vyložené pravidlo práva Spoločenstva uplatňovať aj na právne vzťahy vzniknuté a založené pred vyhlásením rozsudku Súdneho dvora rozhodujúceho na základe žiadosti o výklad (pozri rozsudok Kühne & Heitz, už citovaný, bod 22, a v tomto zmysle rozsudky z 3. októbra 2002, Barreira Pérez, C‑347/00, Zb. s. I‑8191, bod 44; zo 17. februára 2005, Linneweber a Akritidis, C‑453/02 a C‑462/02, Zb. s. I‑1131, bod 41, ako aj zo 6. marca 2007, Meilicke a i., C‑292/04, Zb. s. I‑1835, bod 34).“
92)	Najvyšší súd SR sa v priebehu konania vo veci žalobkyne SLSP, a.s., účastníka dohody, obrátil na Súdny dvor EÚ s návrhom na začatie prejudiciálneho konania. Súdnemu dvoru Európskej únie predložil tieto prejudiciálne otázky: 
1. Je možné článok 101 ods. 1 ZFEÚ (bývalý článok 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva) vykladať tak, že je právne významná skutočnosť, ak súťažiteľ /podnikateľ/ dotknutý kartelovou dohodou iných súťažiteľov /podnikateľov/, pôsobí na relevantnom trhu v čase uzatvorenia kartelovej dohody nelegálne?
2. Je pre výklad čl.  101 ods. 1 ZFEÚ (bývalý článok 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva) právne významná skutočnosť, že v čase uzatvorenia kartelovej dohody otázka legality pôsobenia tohto súťažiteľa /podnikateľa/ nebola príslušnými orgánmi dozoru na území Slovenskej republiky spochybnená?
3. Je možné čl.  101 ods. 1 ZFEÚ (bývalý článok 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva) vykladať tak, že pre konštatovanie dohody obmedzujúcej súťaž je nevyhnutné preukázať osobné konanie štatutárneho zástupcu alebo iný osobitný súhlas štatutárneho zástupcu podniku, ktorý je/mal byť účastníkom dohody obmedzujúcej súťaž s konaním svojho zamestnanca v podobe splnomocnenia, pričom sa podnik od konania zamestnanca nedištancoval a zároveň došlo aj k implementácii dohody?
4. Je možné čl. 101 ods. 3 ZFEÚ (bývalý článok 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva) vykladať tak, že je uplatniteľný i na zakázanú dohodu podľa čl. 101 ods.1 ZFEÚ (bývalý článok 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva), ktorá svojou povahou mala za následok vylúčenie z trhu individuálne určeného súťažiteľa /podnikateľa/, o ktorom bolo dodatočne zistené, že na trhu bezhotovostných devízových operácií obchodoval s devízovými hodnotami bez vnútroštátnym zákonom vyžadovanej devízovej licencie?
93)	Súdny dvor EÚ vydal rozsudok vo veci C-68/12, v ktorom rozhodol takto: 
a) o prvej a druhej otázke: článok 101 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že skutočnosť, že podnik dotknutý kartelovou dohodu, ktorej cieľom je obmedziť hospodársku súťaž, údajne pôsobí na relevantnom trhu v čase uzatvorenia takejto kartelovej dohody nelegálne, nemá vplyv na otázku, či tento kartel predstavuje porušenie tohto ustanovenia. 
b) o tretej otázke: článok 101 ods.1 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že na konštatovanie dohody obmedzujúcej súťaž nie je nevyhnutné preukázať osobné konanie štatutárneho zástupcu podniku alebo osobitný súhlas tohto zástupcu v podobe splnomocnenia s konaním svojho zamestnanca, ktorý sa zúčastnil na protisúťažnom stretnutí. 
c) článok 101 ods.3 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že tento článok sa môže na zakázanú dohodu podľa článku 101 ods. 1 ZFEÚ uplatniť len vtedy, ak podnik odvolávajúci sa na toto ustanovenie preukáže, že v ňom stanovené štyri kumulatívne podmienky sú splnené.
94)	Súdny dvor EÚ v rozsudku tiež uviedol tieto skutočnosti:
a) na účely uplatnenia ustanovenia čl. 101 ZFEÚ je zohľadňovanie konkrétnych účinkov dohody nadbytočné, pokiaľ sa zistí, že jej cieľom bolo vylúčenie, obmedzenie alebo skreslenie hospodárskej súťaže;
b) cieľom článku 101 ZFEÚ je nielen ochrana záujmov účastníkov hospodárskej súťaže alebo spotrebiteľov, ale aj ochrana štruktúry trhy a tým aj hospodárskej súťaže ako takej;
c) v prípade, ak sa preukáže, že podnik sa zúčastnil spolu s konkurenčnými podnikmi na stretnutiach s protisúťažnou povahou, v súlade s ustálenou judikatúrou prináleží tomuto podniku, aby predložil dôkazy o tom, že jeho účasť na predmetných stretnutiach nemala protisúťažnú povahu, a to takým spôsobom, že preukáže, že svojim konkurentom oznámil, že sa týchto stretnutím zúčastnil z iných dôvodov ako oni. Na to, aby sa účasť podniku na takom stretnutí nemohla považovať za konkludentný súhlas s nezákonnou iniciatívou a ani za súhlas s jej výsledkom, je potrebné, aby sa tento podnik verejne dištancoval od tejto iniciatívy a to takým spôsobom, že ostatná účastníci budú považovať jeho účasť za skončenú alebo sa budú domnievať, že ju oznámi správnym orgánom.
95)	Vo veci dohody obmedzujúcej súťaž uzatvorenej medzi spoločnosťami SLSP, a.s., VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., už Najvyšší súd SR vydal vo vzťahu k dvom účastníkom dohody právoplatné rozhodnutie. Najvyšší súd konečným spôsobom vyhodnotil správanie sa dvoch z troch účastníkov dohody a vo svojich rozsudkoch sa vyjadril k vyššie popísanej dohode obmedzujúcej súťaž ako celku.
96)	Z čl. 144 ods. 2 Ústavy SR je názor Ústavného súdu obsiahnutý v rozhodnutí pre súd záväzný.  Vo veci samej rozhoduje Ústavný súd nálezom, ak tento zákon neustanovuje inak. V ostatných veciach rozhoduje uznesením. Rozsudkom rozhoduje len v konaní podľa čl. 129 ods. 5 Ústavy. 
Ústavný súd v uznesení , č. k. IV. ÚS 499/2011-25 uviedol, že cit.: 
„Obsahom princípu právneho štátu je vytvorenie právnej istoty, že na určitú právne relevantnú otázku sa pri opakovaní v rovnakých podmienkach dáva rovnaká odpoveď (napr. I. ÚS 87/93, PL. ÚS 16/95 a II. ÚS 80/99, III. ÚS 356/06). Rešpektovanie princípu právnej istoty musí byť prítomné v každom rozhodnutí orgánov verejnej moci, a to tak v oblasti normotvornej, ako aj v oblasti aplikácie práva, keďže práve na ňom sa hlavne a predovšetkým zakladá dôvera občanov, ako aj iných fyzických osôb a právnických osôb k orgánom verejnej moci (IV. ÚS 92/09). Diametrálne odlišná rozhodovacia činnosť všeobecného súdu o tej istej právnej otázke za rovnakej alebo analogickej skutkovej situácie, pokiaľ ju nemožno objektívne a rozumne odôvodniť, je ústavne neudržateľná (IV. ÚS 209/2010, m. m. PL. ÚS 21/00, PL. ÚS 6/04, III. ÚS 328/05). Aj keď právne závery všeobecných súdov obsiahnuté v ich rozhodnutiach nemajú v právnom poriadku Slovenskej republiky charakter precedensu, ktorý by ostatných sudcov rozhodujúcich v obdobných veciach zaväzoval rozhodnúť identicky, napriek tomu protichodné právne závery vyslovené v analogických prípadoch neprispievajú k naplneniu hlavného účelu princípu právnej istoty ani k dôvere v spravodlivé súdne konanie (obdobne napr. IV. ÚS 49/06, III. ÚS 300/06).“
97)	Ústavný súd v prípade IV. ÚS 209/2010 prihliadal aj na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“) týkajúcu sa porušenia čl. 6 ods. 1 dohovoru v dôsledku rozpornej judikatúry najvyššieho súdu. V uvedenom rozhodnutí uviedol, cit.:
„Rozdiely v súdnych rozhodnutiach sú prirodzene obsiahnuté v každom súdnom systéme, ktorý je založený na existencii viacerých nižších súdov s obmedzenou územnou pôsobnosťou. Úlohou Najvyššieho súdu je práve usmerňovať tieto protirečivé rozsudky (Zielinski, Pradal, Gonzales a ďalší v. Francúzsko, ESĽP – Veľká Komora, sťažnosti č. 24846/94 a č. 34165/96 až č. 34173/96., bod 59). Podľa názoru ESĽP je preto v rozpore s princípom právnej istoty, ktorý je zahrnutý v niekoľkých článkoch dohovoru a tvorí jeden zo základných elementov právneho štátu, situácia, keď Najvyšší súd (ako zjednocovateľ rozdielnych právnych názorov) je sám zdrojom hlbokých a trvalých inkonzistencií (m. m. Beian v. Rumunsko, Baranowski v. Poľsko). Rozporné právne názory Najvyššieho súdu na identické situácie sú tak v konečnom dôsledku spôsobilé podkopávať dôveru verejnosti v súdny systém (m. m. Sovtransavto Holding v. Ukrajina, ESĽP).“
98)	Vychádzajúc z uvedeného Ústavný súd konštatoval, že Najvyšší súd v identických, resp. obdobných veciach týkajúcich sa interpretácie a aplikácie príslušných ustanovení zákona o navrátení vlastníctva k pozemkom uplatňuje rozdielnu judikatúru, čím spochybňuje princíp právnej istoty ako jeden z princípov právneho štátu, ktorý sú povinné pri svojej rozhodovacej činnosti rešpektovať všetky orgány verejnej moci a ktorý je vždy implicitnou súčasťou rozhodovania Ústavného súdu o porušovaní základných práv alebo slobôd garantovaných ústavou (m. m. IV. ÚS 383/08). Táto skutočnosť sama osebe v súlade s doterajšou judikatúrou Ústavného súdu, ako aj relevantnou judikatúrou ESĽP zakladá v posudzovanom prípade dôvod na vyslovenie porušenia ústavou garantovaných práv sťažovateľa.
99)	Ako je uvedené vyššie, všetky orgány verejnej moci sú povinné rešpektovať princíp právnej istoty. Rozdielne rozhodovanie v podobných prípadoch je podľa názoru Ústavného súdu ústavne neudržateľné. Úrad v danom prípade posudzuje konanie spoločnosti ČSOB, a.s., ktorá bola účastníkom dohody obmedzujúcej súťaž, uzatvorenej spoločnosťami SLSP, a.s., VÚB, a.s.  a ČSOB, a.s. V danom konaní sa uplatňuje únijné právo a na viaceré sporné otázky medzi účastníkom konania spoločnosťou ČSOB, a.s., a úradom dal záväzný výklad Súdny dvor EÚ. Vo vzťahu k dvom ďalším účastníkom dohody už právoplatne rozhodol Najvyšší súd SR. Úrad je v danom prípade povinný rešpektovať tak názor Súdneho dvora EÚ, ako aj iných senátov Najvyššieho súdu SR na danú dohodu obmedzujúcu súťaž. 
Konanie vo vzťahu k spoločnosti ČSOB, a.s.
100)	Ako bolo uvedené vyššie, vo veci žaloby spoločnosti ČSOB, a.s., Krajský súd v Bratislave rozsudkom, č. k. 3S/57/201-117, rozhodol tak, že podľa § 250j ods. 2 písm. a), c) a d) Občianskeho súdneho poriadku zrušil napadnuté rozhodnutie Rady úradu, ako aj prvostupňové rozhodnutie týkajúce sa spoločnosti ČSOB, a.s. a vec vrátil úradu na ďalšie konanie. Najvyšší súd Slovenskej republiky rozsudok Krajského súdu v Bratislave potvrdil (č. k. 5Sžh/4/2010). 
101)	Krajský súd v Bratislave vo svojom rozsudku uviedol nasledovné:
a) spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., nemala povolenie na obchodné aktivity na devízovom trhu, bola podozrivým subjektom i na českom devízovom trhu. Z českej centrály spoločnosť ČSOB, a.s., prijala vzor vypovedania účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a bolo povinnosťou banky podľa zákona o bankách upozorniť na tieto aktivity i ostatné banky, príp. orgány činné v trestnom konaní. Na stretnutí, ktoré sa uskutočnilo 10.5.2007 spoločnosť ČSOB, a.s., informovala ostatné banky o praktikách spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a o možných rizikách. Podľa súdu nebolo preukázané, že cieľom stretnutia bolo uzatvoriť protisúťažnú dohodu, ale chrániť svojich klientov. Dôležitá je skutočnosť, či konanie bánk smerovalo voči subjektu, ktorý podnikal na území SR legálne, v súlade so zákonmi SR, a preto požíval ochranu podľa zákona na svoje podnikanie, alebo konal nelegálne, a preto bolo právom bánk, t.j. aj ČSOB, a.s., eliminovať túto nepovolenú činnosť subjektu za účelom ochrany svojich klientov a svojho dobrého mena. Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., vykonávala podnikanie podľa rozhodnutia Národnej banky Slovenska bez platného podnikateľského oprávnenia, a preto, podľa názoru súdu, nemôže byť konkurentom na trhu s devízovými prostriedkami ani pre ČSOB, a.s., ani pre ostatných účastníkov konania. Zo zmluvy, ako aj z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že pokiaľ sa hovorí o konkurentovi, ide o konkurenta, ktorý legálne v súlade so zákonom podniká na relevantnom trhu. Úrad nesprávne posúdil konanie spoločnosti ČSOB, a.s., a preto bolo potrebné rozhodnutie zrušiť. 
b) spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ako nebankový subjekt nepôsobí na trhu bežných účtov, preto má súd za to, že rozsah relevantného trhu a následne podiel spoločnosti ČSOB, a.s., na trhu nebol správne vymedzený, a preto úrad v tomto smere nedostatočne zistil skutkový stav veci. V tomto smere je rozhodnutie zmätočné a nepreskúmateľné. Úrad sa nevysporiadal so všetkými námietkami účastníkov konania ohľadne ďalších kritérií potrebných na správne vymedzenie relevantného trhu. Úrad vyzval účastníkov konania, aby sa vyjadrili k podkladom rozhodnutia, avšak doručené návrhy nerealizoval a ani nezdôvodnil svoj postup. 
c) úrad nedostatočne preukázal dĺžku protisúťažného konania. Nie je preukázané, kedy spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., žiadala po zrušení účtov v banke o opätovné otvorenie a vedenie účtov u spoločnosti ČSOB, a.s.
d) úrad nepreukázal, že cieľom dohody bolo získanie zákazníkov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a zabránenie odlivu do konkurenčných bánk, ktoré by bežné účty naďalej viedli.
e) nebol preukázaný priamy, či nepriamy, skutočný, či potenciálny vplyv na obvyklý spôsob obchodu medzi členskými štátmi. Právna kvalifikácia konania účastníkov aj podľa čl. 81 Zmluvy je predčasná.  V tomto smere je rozhodnutie úradu nepreskúmateľné. 
f) úrad nevysvetlil, prečo pri ukladaní pokuty nezohľadnil skutočnosť, že spoločnosť ČSOB, a.s., od začiatku spolupracovala s úradom, predložila všetky potrebné dôkazy a preukázala, že voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., postupovala podľa stanoviska svojej materskej spoločnosti v Českej republike a nezohľadnil ani skutočnosť, že subjekt, voči ktorému konanie ČSOB, a.s., smerovalo podnikal na relevantnom trhu bez povolení zodpovedných slovenských orgánov (Národnej banky Slovenska).
102)	Najvyšší súd sa s uvedeným rozhodnutím stotožnil v plnom rozsahu a navyše uviedol nasledovné:
g) úrad pri vydávaní druhostupňového rozhodnutia vo výroku svojho rozhodnutia nevyčerpal dôsledne predmet konania o rozklade, keď o rozklade rozhodol iba ohľadne častí označených pod bodom I. a II. V správnom konaní je potrebné, aby prvostupňové rozhodnutie „vo zvyšku“ aspoň potvrdil.
h) z oboch rozhodnutí úradu nevyplýva, či „súkromné“ emaily pracovníkov bánk získali zákonným spôsobom. 
103)	Krajský súd a následne Najvyšší súd SR v danom prípade (vo vzťahu k účastníkovi konania ČSOB, a.s.) vyhodnotili zásadné otázky, ktoré boli hlavným dôvodom pre zrušenie rozhodnutia úradu, ako aj rozhodnutia Rady úradu, v rozpore so závermi Súdneho dvora EÚ. Ide o otázky posúdenia legálnosti pôsobenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a jej vplyvu na uzatvorenie dohody obmedzujúcej súťaž a posúdenia spoločnosti ako konkurentov bánk, ďalej o otázku definovania relevantného trhu, ako aj o vyhodnotenie postupu účastníkov dohody ako dohody, ktorá môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Rozhodnutie Krajského súdu, ako aj rozhodnutie Najvyššieho súdu SR je teda v rozpore s únijným právom tak, ako ho vykladá jediný oprávnený orgán- Súdny dvor EÚ. Závery obsiahnuté v týchto dvoch rozhodnutiach nemôžu byť preto pre úrad záväzné. 
Konanie vo vzťahu k spoločnosti SLSP, a.s.
104)	Tak, ako je uvedené vyššie, Najvyšší súd SR sa v priebehu konania vo veci žalobkyne SLSP, a.s. obrátil na Súdny dvor EÚ s návrhom na začatie prejudiciálneho konania. 
105)	Po vydaní rozsudku Súdneho dvora EÚ Najvyšší súd SR v konaní, č. k. 3 Sžh/4/2010, rozsudok Krajského súdu, (ktorý týmto rozhodnutie Rady úradu, ako aj prvostupňové rozhodnutie úradu v častiach týkajúcich sa SLSP, a.s. zrušil a vec vrátil úradu na ďalšie konanie), zmenil tak, že žalobu zamietol (ďalej len "rozsudok vo veci SLSP, a.s."). 
106)	 V Odôvodnení rozsudku sa vyjadril k viacerým otázkam, ktoré boli sporné aj v konaní na Krajskom súde v Bratislave a Najvyššom súde SR vo vzťahu k spoločnosti ČSOB, a.s. Jednalo sa o tieto otázky:
K možnému nelegálnemu pôsobeniu spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. na slovenskom trhu
107)	Najvyšší súd v odôvodnení svojho rozsudku vo veci SLSP, a.s., uviedol, že aplikujúc výklad úniového práva na základe rozsudku Súdneho dvora Európskej únie, cit: „....skutočnosť, či spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. pôsobila v Slovenskej republike v súlade s právnymi predpismi alebo nie, nemá vplyv na hodnotenie konania účastníkov ako účastníkov zakázanej dohody. Uzavretie dohody obmedzujúcej súťaž je zakázané v každom prípade.“
108)	Rovnako Najvyšší súd uviedol, cit.: „Účastníkom dohody nič nebránilo zvoliť iné nástroje, ktorými mohli zabrániť činnosti spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.. Spáchanie správneho deliktu (uzavretie dohody obmedzujúcej súťaž) nemôže byť ospravedlnené snahou zabrániť možnej protiprávnej činnosti. Svojpomoc ako ochrana vlastných práv nie je v právnom štáte prípustná. Žalobca sa prostredníctvom zakázanej dohody snažil umelo získať prospech v podobe získavania zákazníkov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktoré by bez zakázanej dohody nedosiahol.“
109)	Najvyšší súd tiež vyhodnotil námietku spoločnosti SLSP, a.s., týkajúcu sa podnikania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na území Slovenskej republiky v rozpore s právnymi predpismi, ktorého sa mala dopustiť tým, že nemala povolenie Národnej banky Slovenska, a preto sa nemohla zúčastňovať na hospodárskej súťaži na slovenskom devízovom trhu a následne zo strany žalobcu a ďalších podnikateľom nemohlo dôjsť k jej obmedzovaniu, ako irelevantnú.
K vymedzeniu relevantného trhu a aplikácii únijného práva
110)	 „Definícia trhu je nevyhnutná, len ak je bez nej nemožné stanoviť cieľ alebo efekt obmedzenia súťaže a pri aplikácii čl. 81 ZES aj zistiť splnenie kritéria vplyvu na obchod medzi členskými štátmi. V tomto prípade bol na dohodu aplikovaný čl. 81 ods. 1 písm. č) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Správnosť tejto aplikácie osvedčil i Súdny dvor Európskej Únie prijatím návrhu Najvyššieho súdu SR na začatie prejudiciálneho konania v tejto veci....“ 
111)	„Súd sa stotožnil s definíciou relevantného trhu tak, ako je uvedená v rozhodnutí žalovaného. Argumentácia žalobcu v tomto prípade neobstojí a nie je natoľko právne presvedčivá, aby jej súd mohol priznať právnu relevanciu, keďže tovarový aj priestorový trh boli definované dostatočne presne. V tomto prípade bol definovaný relevantný tovarový trh ako trh služieb bezhotovostných devízových operácií (operácií, pri ktorých dochádza ku konverzii meny) poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem devízovej transakcie.“ „...žalobca dôkazné bremeno na vyvrátenie domnienky o nesprávnom určení relevantného trhu neuniesol, keďže limitom súdneho prieskumu je zákonnosť a z toho dôvodu potom možno dospieť k jedinému záveru, že preskúmavané rozhodnutie žalovaného bolo vydané v súlade so zákonom.“ 
K poľahčujúcim okolnostiam
112)	„Za súladnú s právnym poriadkom nemožno podľa senátu Najvyššieho súdu SR považovať takú obranu žalobcu proti neprimeraným rizikám na trhu, ktorá spočívala i v snahe vyhnúť sa obchodovaniu so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., a to uzavretím zakázanej dohody o spoločnom postupe voči tejto spoločnosti. Uvedenú skutočnosť nemožno podľa súdu ani kvalifikovať ako poľahčujúcu okolnosť pri stanovení výšky pokuty.“ 
K pokute
113)	„Žalovaný pri určovaní výšky pokuty pristúpil ku každému účastníkovi dohody individuálne, skúmal všetky okolnosti spáchaného správneho deliktu, svoje závery uviedol v odôvodnení napadnutého rozhodnutia a vysporiadal sa aj s výškou pokuty uloženej žalobcovi.“ 

K celkovému vyhodnoteniu
114)	„S poukazom na uvedené dospel Najvyšší súd SR k záveru, že rozhodnutie žalovaného je preskúmateľné, obsahuje dostatok dôvodov preukazujúcich jeho zákonnosť, keďže bol dostatočne zistený skutkový stav veci a z neho vyvodený správny právny záver. Nebolo preto zistené porušenie zákona v postupe a v rozhodovaní žalovaného.“ 
Konanie vo vzťahu k spoločnosti VÚB, a.s.
115)	Rovnako ako vo vzťahu k účastníkovi dohody spoločnosti SLSP, a.s. Najvyšší súd vo vzťahu k spoločnosti VÚB, a.s. v konaní č. k. 2Sžhpu/3/2011 rozsudok Krajského súdu v Bratislave, č. k. 3S/56/2010 – 205 v spojení s opravným uznesení č. k. 3S/56/2010- 237 (ktorým tento zrušil napadnuté rozhodnutie Rady úradu, ako aj prvostupňové rozhodnutie týkajúce sa spoločnosti VÚB, a.s. a vec vrátil úradu na ďalšie konanie ) zmenil, tak, že žalobu zamietol (ďalej len "rozsudok vo veci VÚB, a.s.“). 
116)	V Odôvodnení rozsudku sa vyjadril k viacerým otázkam, ktoré boli sporné aj v konaní na Krajskom súde v Bratislave a Najvyššom súde SR vo vzťahu k spoločnosti ČSOB, a.s. Jednalo sa o tieto otázky:
K možnému nelegálnemu pôsobeniu spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. na slovenskom trhu
Z rozsudku vo veci VÚB, a.s., vyplýva, cit: „Preto závery ku ktorým dospel krajský súd, že žalobca postupoval pri vypovedaní bežných účtov AKCENTY CZ, a.s. individuálne nemá oporu v spisovom materiály a Krajský súd túto svoju úvahu neoprel o jediný reálny dôkaz. Naopak, zmienka o „legálnosti eliminácie“ pôsobenia AKCENTY CZ, a.s. na trhu účastníkmi správneho konania, je v priamom rozpore s konštatovaním, že k dohode medzi účastníkmi správneho konania nedošlo.“ 
117)	„Pokiaľ ide o nelegálnosť pôsobenia AKCENTY CZ, a.s. a jej vplyv na posúdenie správania sa žalobcu a ostatných dvoch bánk, na túto otázku dal odpoveď SD EU vo vyššie uvedenom rozsudku a táto podľa názoru odvolacieho súdu vyplýva zo aj zo znenia § 3 ods. 1 a 2 zák. č. 136/2001 Z. z.....“ 
118)	„....a preto jediný, kto mal a mohol proti pôsobeniu AKCENTY CZ, a.s. zakročiť, boli orgány bankového dozoru, resp. orgány činné v trestnom konaní. Odvolací súd sa stotožnil s názorom vysloveným v rozsudku SD EU, že je úlohou orgánov verejnej moci a nie podnikov alebo združení súkromných podnikov, aby zabezpečili dodržiavanie právnych predpisov. Spáchanie správneho deliktu (uzavretie dohody obmedzujúcej súťaž) nemôže byť dodatočne ospravedlnené snahou zabrániť možnej protiprávnej činnosti.“ 
K vymedzeniu relevantného trhu
119)	„Podľa názoru odvolacieho súdu Krajský súd pochybil aj v tom, keď tvrdil, že žalovaný v správnom konaní spojil relevantný trh bežných účtov s relevantným trhom služieb bezhotovostných devízových operácií, ktorý navyše nemožno určiť bez ohľadu na objem devízovej transakcie. V zmysle ustálenej judikatúry Najvyššieho súdu, vecné posúdenie a definovanie relevantného trhu je plne v kompetencii žalovaného a súd v rámci súdneho prieskumu má právomoc posúdiť, či správna úvaha žalovaného nevybočila z medzí zákonnosti (medzi inými napr. rozsudok Najvyššieho súdu sp. Zn. 4Sž/108/2003). Navyše, ako vyplýva z rozhodnutia žalovaného, trh poskytovania služieb bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem devízovej transakcie bol definovaný ako trh, kde sa obmedzenie prejavilo (malo za cieľ prejaviť), trh bežných účtov je trh, kde sa banky dohodli. Z uvedeného je zrejmé, že aj tento záver Krajského súdu, ktorým spochybnil zákonnosť rozhodnutia žalovaného nezodpovedá obsahu administratívneho spisu.“ 
K dĺžke protisúťažného konania
120)	„Pokiaľ ide o dĺžku posudzovaného protisúťažného konania, odvolací súd dospel k záveru, že túto žalovaný vymedzil v súlade so skutkovým stavom, nakoľko z e-mailovej komunikácie vyplýva, že žalobca veľmi jasne vyjadril svoju vôľu po vypovedaní účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. tieto znovu neotvoriť.“ 
121)	„Stanovenie začiatku protisúťažného konania na deň, kedy sa uskutočnilo vyššie uvedené stretnutie (10. Máj 2007) a jej ukončenie dátumom vydania prvostupňového rozhodnutia (9. Jún 2009), je podľa názoru odvolacieho súdu správne, keďže je zrejmé, že do dátumu vydania rozhodnutia správneho orgánu prvého stupňa žalobca neotvoril ani jeden bežný účet spol. AKCENTA CZ, a.s.“ 
K povinnosti rešpektovať názor Súdneho dvora EÚ
122)	„Taktiež pokiaľ ide o tvrdenie žalobcu, že nikdy nebude akceptovať názor SD EU, že cieľom čl. 101 ZFEÚ je chrániť štruktúru trhu tvorenú aj subjektom, ktorý podniká nelegálne, odvolací súd poznamenáva, že nemožno nerešpektovať rozhodnutie súdu len preto, lebo účastník konania s jeho záverom nesúhlasí, a to aj napriek tomu, alebo práve preto, že banky a bankovníctvo je mimoriadne prísne regulovanou oblasťou....“ 
K pokute
123)	„Pokiaľ ide o námietky žalobcu súvisiace s nesprávne vypočítanou a neprimerane vysokou uloženou pokutou, odvolací súd poukazuje na to, že ani v tejto časti rozhodnutia žalovaného nezistil pochybenia, ktoré by mali za následok jeho nepreskúmateľnosť, resp. nezákonnosť.“ 
K celkovému vyhodnoteniu
124)	„Na základe vyššie uvedeného preto odvolací súd dospel na rozdiel od Krajského súdu k záveru, že rozhodnutie žalovaného je preskúmateľné, obsahuje dostatok dôvodov preukazujúcich jeho zákonnosť, keďže bol dostatočne zistený skutkový stav veci a z neho vyvodený správny právny záver. Nebolo preto zistené porušenie zákona v postupe a v rozhodovaní žalovaného.“
Zhrnutie
125)	K viacerým námietkam, uvedeným v rozhodnutí Krajského súdu, ako aj Najvyššieho súdu vo vzťahu k žalobcovi ČSOB, a.s., sa vo svojich rozhodnutiach odlišne vyjadril Súdny dvor EÚ. Krajský súd, ako aj Najvyšší súd SR považoval vyhodnotenie týchto námietok za hlavné dôvody, pre ktoré zrušili rozhodnutie Rady úradu a úradu. Viaceré vyjadrenia súdov uvedené v rozhodnutiach Najvyššieho súdu SR a pred ním Krajského súdu v Bratislave vo vzťahu k účastníkovi dohody, spoločnosti ČSOB, a.s., sú v rozpore s výkladom čl. 101 ZFEÚ Súdnym dvorom EÚ.  Rovnako sa vo svojich rozhodnutiach vyjadrili k týmto námietkam odlišne od rozhodnutí súdov vo veci ČSOB, a.s., aj dva senáty Najvyššieho súdu SR (vo vzťahu k spoločnosti SLSP, a.s., a VÚB, a.s.) tak, ako je uvedené vyššie.  Z uvedených rozhodnutí (vo vzťahu k spoločnosti SLSP, a.s., a VÚB, a.s.) jednoznačne vyplýva, že otázka legálnosti pôsobenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. na relevantnom trhu nie je pre samotné posúdenie dohody určujúca. Rovnako sa Najvyšší súd vysporiadal s otázkou správneho zadefinovania relevantného trhu, ktorý v oboch svojich rozhodnutiach potvrdil. Ako správne tiež Najvyšší súd vyhodnotil určenie dĺžky protisúťažného konania, ako aj úradom preukázaný cieľ dohody. Za riadne preukázané mal Najvyšší súd tiež skutočnosť, že daná dohoda mohla ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a preto úrad správne aplikoval čl. 81 Zmluvy, čo potvrdil aj Súdny dvor EÚ tým, že v danej veci rozhodoval o prejudiciálnej otázke. Najvyšší súd sa tiež vyjadril k uloženým pokutám pre účastníkov konania a tieto vyhodnotil ako správne.  K námietke Najvyššieho súdu, týkajúcej sa zákonnosti získania  "súkromných" emailov pracovníkov bánk úrad uvádza, že tieto e-maily boli získané v priebehu inšpekcie u účastníkov dohody, z ktorej bola spísaná riadna zápisnica. Tieto e-maily tvoria jej prílohu, teda neoddeliteľnú súčasť zápisnice. E-maily boli získané z pracovných počítačov účastníkov dohody a žiaden z účastníkov súkromnú povahu e-mailov nenamietal. 
126)	Na základe vyššie uvedeného má úrad za preukázané, že účastník konania, spoločnosť ČSOB, a.s. sa zúčastnila dohody obmedzujúcej súťaž, uzatvorenej medzi podnikateľmi SLSP, a.s., VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., spočívajúcej v dohode o vypovedaní a znovu neuzatvorení  zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktorá bola výsledkom stretnutia vyššie uvedených podnikateľov v Bratislave dňa 10.05.2007 a ich následnej e-mailovej komunikácie na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií (operácií, pri ktorých dochádza ku konverzii meny) poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem devízovej transakcie na území SR, ktorá trvala do 09.06.2009. 
Aplikácia právnych predpisov
127)	Konanie spoločnosti ČSOB, a.s. sa odohralo za účinnosti zákona č. 136/2001 Z. z.. Jednotlivé novely zákonov vecne nemenili právnu úpravu relevantnú pre posúdenie tohto správneho deliktu. Úrad na základe uvedeného postupoval hmotnoprávne podľa zákona č. 136/2001 Z. z. Pri aplikovaní procesných ustanovení sa úrad riadil časom začatia správneho konania a aplikoval zákon č. 136/2001 Z. z. V prípade aplikácie hmotnoprávnych ustanovení únijného práva, t.j. v tomto prípade čl. 101 ZFEÚ, sa v súlade s § 2 ods. 3 zákona uplatnili procesné ustanovenia zákona.
128)	Úrad v správnom konaní postupoval podľa zákona a posudzoval, či došlo k porušeniu § 4 ods. 1 zákona.
129)	Zároveň sa úrad v priebehu konania zaoberal posúdením, či prípad má vplyv na obchod medzi členskými štátmi Európskej únie. Podľa článku 3 ods. 1 Nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (ďalej len „Nariadenie č. 1/2003“), ak orgány hospodárskej súťaže členských štátov alebo vnútroštátne súdy uplatňujú vnútroštátne právo na dohody, rozhodnutia združení podnikov alebo zosúladené postupy v zmysle článku 81 ods. 1 Zmluvy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v zmysle uvedeného ustanovenia, uplatnia aj článok 81 Zmluvy na také dohody, rozhodnutia alebo zosúladené postupy. 
130)	Podľa bodu 18 Usmernenia o účinku na obchodný koncept obsiahnutý v článkoch 81 a 82 Zmluvy pri aplikácii kritéria vplyvu na obchod medzi členskými štátmi je potrebné zhodnotiť koncept samotného „obchodu medzi členskými štátmi“, pojem „môže ovplyvniť“ a koncept „významnosti“.
131)	Podľa bodu 20 Usmernenia o účinku na obchodný koncept obsiahnutý v článkoch 81 a 82 Zmluvy, koncept „obchodu“ zahŕňa prípady, kedy dohody alebo postupy ovplyvňujú štruktúru súťaže na trhu. Dohody alebo postupy, ktoré ovplyvňujú štruktúru súťaže v rámci Spoločenstva tým, že vylučujú alebo hrozia vylúčením konkurenta pôsobiaceho v rámci Spoločenstva môžu byť predmetom súťažných pravidiel Spoločenstva.
132)	Podľa bodu  22 Usmernenia o účinku na obchodný koncept obsiahnutý v článkoch 81 a 82 Zmluvy, aplikácia kritéria vplyvu na obchod nezávisí od definície geografického relevantného trhu. Obchod medzi členskými štátmi môže byť ovplyvnený aj v prípadoch, keď ide o národné alebo sub- národné relevantné trhy.
133)	Podľa bodu 52 Usmernenia o účinku na obchodný koncept obsiahnutý v článkoch 81 a 82 Zmluvy, dohoda nemôže významne ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ak súčasne platí, že spoločný trhový podiel účastníkov dohody na relevantnom trhu nie je viac ako 5 % a spoločný obrat účastníkov dohody na úrovni Spoločenstva v prípade horizontálnych dohôd nie je viac ako 40 miliónov euro.
134)	Podľa Usmernenia Komisie sú tie dohody, ktoré sa klasifikujú ako ťažké kartely (t.j. najmä cenové dohody, rozdelenie trhu, kolúzia vo verejnom obstarávaní) spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi už svojou povahou.
135)	V prípadoch takýchto dohôd pritom nie je rozhodujúce, či zahŕňajú viacero členských štátov alebo len teritórium jedného členského štátu. Skutočnosť, že pre možnosť ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi je postačujúce, ak ide len o teritórium jedného štátu bola potvrdená Súdom prvej inštancie vo viacerých rozhodnutiach.
136)	Účastníci dohody (tri z najvýznamnejších bánk pôsobiacich na trhu vedenia bežných účtov v SR) reagovali na činnosť konkurenčnej českej spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., tým spôsobom, že jej vypovedali zmluvy o bežných účtoch, ktoré táto spoločnosť nevyhnutne potrebovala, ak chcela ponúkať svoje služby na trhu bezhotovostných devízových operácií v SR. Úrad dospel k záveru, že toto konanie obmedzujúce konkurenta z iného členského štátu viedlo k zmene štruktúry súťaže na trhu v rámci Európskej únie, a teda malo, vzhľadom na spoločný trhový podiel účastníkov dohody, významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi.  Správnosť tejto aplikácie potvrdil aj Súdny dvor EÚ tým, že prijal návrh Najvyššieho súdu SR na začatie prejudiciálneho konania v tejto veci.
Ďalší postup v konaní
137)	Dňa 30.09.2013 úrad vydal Výzvu pred vydaním rozhodnutia. Vyjadrenie k výzve pred vydaním rozhodnutia (ďalej len „Vyjadrenie“) účastníka konania bolo úradu doručené dňa 11.10.2013. Účastník konania uviedol vo svojom Vyjadrení nižšie uvedené námietky.
Námietky účastníka konania
Námietka účastníka:
138)	Účastník konania namieta, že správny orgán vo výzve pred vydaním rozhodnutia extenzívnym spôsobom cituje a prihliada na rozsudky Najvyššieho súdu SR č. k. 3 Sžh/4/2010 a 2 Sžhpu/3/2011, pričom vôbec nerešpektuje právoplatné rozsudky súdov vo veci účastníka konania, t.j. rozsudok Krajského súdu v Bratislave sp. Zn. 3S 57/2010-117 a rozsudok Najvyššieho súdu SR sp. Zn. 5Sžh/4/2010 o správnej žalobe účastníka konania, na základe ktorej boli rozhodnutia Rady úradu a prvostupňové rozhodnutie úradu zrušené. Vo veci účastníka konania, posúdenia a prípadného uloženia sankcie je správny orgán predovšetkým viazaný týmito rozsudkami, nakoľko práve nimi bolo preskúmavaná zákonnosť rozhodnutia správneho orgánu vo vzťahu k účastníkovi konania. Právny názor vyslovený v nich je pre správny orgán záväzný podľa § 250j ods. 7 a 250ja ods. 4 z. č. 99/1963 Zb.- Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov. Účastník poukázal na viacero záverov z rozsudkov Krajského a Najvyššieho súdu. Podľa názoru účastníka konania potreba unifikovanej rozhodovacej praxe neplatí automaticky za každých okolností a poukázal na rozhodnutie Ústavného súdu SR vo veci II. ÚS 78/2012-14 a IV. ÚS 342/2010-8, z ktorých vyplýva, že námietky proti časovo skoršiemu rozsudku nemôžu byť dôvodné len pre nesúlad v ňom obsiahnutých právnych záverov s rozhodovaním o neskorších analogických prípadoch.
K uvedenej námietke úrad uvádza nasledovné:
139)	Ako je uvedené vyššie v rozhodnutí, niektoré otázky týkajúce sa dohody spoločností SLSP, a.s., VÚB, a.s. a účastníka konania boli predmetom rozhodovania Súdneho dvora EÚ v rámci prejudiciálneho konania. Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku výslovne uviedol, že článok 101 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že skutočnosť, že podnik dotknutý kartelovou dohodu, ktorej cieľom je obmedziť hospodársku súťaž, údajne pôsobí na relevantnom trhu v čase uzatvorenia takejto kartelovej dohody nelegálne, nemá vplyv na otázku, či tento kartel predstavuje porušenie tohto ustanovenia. Týmto výkladom Súdny dvor EÚ objasnil význam ustanovenie čl. 101 ZFEÚ od momentu nadobudnutia účinnosti tohto ustanovenia. Súdny dvor EÚ objasnil, akým spôsobom sa na dané problematické otázky má čl. 101 ZFEÚ aplikovať a tento výklad sú povinné dodržiavať nielen súdy v konkrétnom konaní, v ktorom bola položená táto prejudiciálna otázka, ale vzťahuje sa na všetky vzťahy, ktoré vznikli pred vynesením prejudiciálneho rozsudku, keďže tento má len deklaratórny charakter. Rovnako, ako sú povinné dodržiavať tento výklad Súdneho dvora EÚ súdy, je povinný rešpektovať tento výklad aj úrad. Nie je možné, ako tvrdí účastník konania, aby úrad nezohľadnil existenciu výkladu spornej otázky týkajúcej sa legálnosti pôsobenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., Súdnym dvorom EÚ. Rovnako tak Krajský súd, ako aj Najvyšší súd SR budú povinné, v prípade ďalšieho konania v tejto veci, rešpektovať právny názor vyslovený v uvedenom rozsudku. Rovnako budú súdy v prípade ďalšieho konania vo veci prihliadať na už právoplatné rozhodnutia Najvyššieho súdu SR, týkajúce sa tej istej dohody obmedzujúcej súťaž, aj pri posudzovaní ostatných sporných otázok. 
Nie je možné tiež súhlasiť s názorom účastníka konania, že úrad nemôže prihliadať na rozhodnutia Najvyššieho súdu vo veciach SLSP, a.s., a VÚB, a.s., čo má vyplývať podľa názoru účastníka konania z ním citovaných rozsudkov Ústavného súdu. Rozhodnutie Ústavného súdu II. ÚS 78/2012-14, na ktorý poukazuje účastník konania vo svojom Vyjadrení hovorí, že dôveru v určitú rozhodovaciu prax v skutkovo i právne porovnateľných veciach vyvoláva až prezentovaná rozhodovacia prax súdu najvyššej inštancie, ktorá sa ustálila po určitú dobu a nie ojedinelé rozhodnutie súdu. V danom prípade sa jedná o totožnú vec, jednu dohodu obmedzujúcu súťaž, ktorej účastníkmi boli spoločnosti SLSP, a.s., VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., nie o porovnateľné veci. V daných dvoch prípadoch už Najvyšší súd SR právoplatný spôsobom upravil vzťahy k účastníkom dohody SLSP, a.s., a VÚB, a.s., ktoré už nemôžu proti rozhodnutiam úradu podať žiaden riadny opravný prostriedok. V prípade ČSOB, a.s., Najvyšší súd SR rozhodnutia úradu vo vzťahu k účastníkovi konania zrušil a vec vrátil úradu na ďalšie prejednanie a rozhodnutie.  Krajský súd uviedol, cit: „Súd sa nestotožnil s právnym názorom žalovaného, že konanie žalobcu a ostatných bánk bolo potrebné posudzovať ako protisúťažné konanie bez ohľadu na to, či ich konanie smerovalo voči reálnemu alebo potencionálnemu subjektu na trhu. Podľa názoru súdu, dôležitá je skutočnosť, či konanie bánk smerovalo voči subjektu, ktorý podnikal na území SR legálne, v súlade so zákonmi SR a preto požíval ochranu podľa zákona na svoje podnikanie, alebo konal nelegálne, a preto bolo právom bánk, t.j i žalobcu eliminovať túto nepovolenú činnosť subjektu, za účelom ochrany svojich klientov a svojho dobrého mena.“ Uvedené potvrdil v rozhodnutí aj Najvyšší súd SR. Z tohto dôvodu bol Krajský súd toho názoru, že úrad nesprávne právne posúdil konanie spoločnosti ČSOB, a.s., a preto bolo potrebné zrušiť rozhodnutie podľa § 250j ods. 2 písm. a) O.s.p. Posúdenie tejto otázky je však v rozpore s rozsudkom Súdneho dvora EÚ a úrad ním nemôže byť viazaní. Otázka vplyvu legálneho pôsobenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na uzatvorenie dohody obmedzujúcej súťaž sa následne premieta aj do ďalších častí súdneho rozhodnutia, a preto úrad posúdil ďalšie otázky tak, ako je uvedené vyššie v tomto rozhodnutí a ako to vyplýva z dôkazov, ktoré má úrad k dispozícii.
Námietka účastníka:
140)	Podľa účastníka konania je postup úradu protirečivý a nepreskúmateľný, keďže na jednej strane uvádza dôvody, pre ktoré musí rešpektovať právne závery v rozsudkoch KS a NS SR a na druhej strane sa snažil aktívne dosiahnuť zrušenie týchto rozsudkov. Správy orgán sa totiž domáhal v konaní pred Krajským súdom v Bratislave, č. k. 5S 149/2013 obnovy konania vo veci právoplatných rozsudkov KS a NS SR vo veci ČSOB, takže tieto rozsudky považoval za prekážku opätovného rozhodnutia o porušení povinnosti účastníkom konania a uloženia peňažnej sankcie účastníkovi. Rozsudky KS a NS SR sú právoplatné, nedošlo k ich zrušeniu pri súdnom preskúmavaní konajúce súdy uznali argumentáciu účastníka a vyslovili právny názor, ktorý priamo neguje vyjadrenia správneho orgánu uvedené vo výzve. 
K uvedenej námietke úrad uvádza nasledovné:
141)	Ako je uvedené vyššie, o zásadných otázkach rozhodol Súdny dvor EÚ. Účastník konania nemôže ignorovať toto rozhodnutie len preto, že so závermi v rozhodnutí nesúhlasí. Nie je pravdou, ako uvádza účastník konania, že úrad sa obrátil na Krajský súd v Bratislave s návrhom na obnovu konania z dôvodu, že by úrad považoval rozhodnutia Krajského súdu a Najvyššieho súdu SR vo veci ČSOB, a.s., za prekážku opätovného rozhodnutia o porušení povinnosti účastníkom konania a uloženia peňažnej sankcie účastníkovi. Úrad žiadal o obnovu konania pre rozpor rozsudkov Najvyššieho súdu SR a Krajského súdu  s rozsudkom Súdneho dvora EÚ, z ktorého jednoznačne vyplýva, že vyhodnotenie vplyvu otázky legálnosti pôsobenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., na uzatvorenie dohody obmedzujúcej súťaž úradom a Radou úradu bolo v danom prípade správne a súladné s čl. 101 ZFEÚ. Rovnako úrad poukázal na skutočnosť, že pri výklade článkov ZFEÚ majú národné súdy povinnosť obrátiť sa na Súdny dvor EÚ v prípade, ak sa pred vnútroštátnym súdom položí otázka týkajúca sa výkladu zmlúv, alebo aktov EÚ, ak proti rozhodnutiu vnútroštátneho súdu nie je prípustný opravný prostriedok, čo jeden zo senátov Najvyššieho súdu SR v prípade konania vo vzťahu k ČSOB, a.s., neurobil.
Námietka účastníka:
142)	Podľa účastníka konania, účastník konania je ako banka viazaný nielen požiadavkami na obozretnosť, opatrnosť, resp. ostražitosť svojho podnikania, ale aj rozsiahlou prevenčnou povinnosťou. Tieto prevenčné povinnosti nemožno stotožňovať s akoukoľvek formou svojpomoci tak, ako to robí správny orgán, nejde o konanie svojvoľné, ale naopak o povinnosť, ktorá účastníkovi konania vyplýva priamo z právnych predpisov. 
Počas celej doby protiprávneho konania tak, ako ho určil správny orgán, existovali pochybnosti o legálnosti podnikania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., pri poskytovaní bezhotovostných devízových operácií. Vykonanie bezhotovostnej devízovej operácie subjektom, ktorý na to nemá oprávnenie by spôsobovalo neplatnosť celého takéhoto devízového obchodu. Vzhľadom na uvedené teda existovalo riziko absolútnej neplatnosti všetkých (rádovo mnoho tisícov) jednotlivých menových konverzií a banka nemohla vystaviť svojich klientov riziku, že by tieto menové konverzie, ktoré realizovali prostredníctvom spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., boli neplatnými právnymi úkonmi. Účastník konania v danom prípade postupoval spôsobom aký mu ukladali právne predpisy a svojím konaním chránil ekonomické záujmy svojich klientov. 
K uvedenej námietke úrad uvádza nasledovné:
143)	Úrad nemá oprávnenie zasahovať do vnútorných rozhodovacích právomocí banky, ktorá je povinná dodržiavať platné právne predpisy a chrániť svojich klientov. Predmetom tohto správneho konania nie je individuálny postup účastníka konania voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.. Predmetom správneho konania je postup účastníka konania, ktorým sa dopustil porušenia zákona uzatvorením dohody obmedzujúcej súťaž s ďalšími dvoma bankami. V prípade, ak mal účastník konania pochybnosti o činnosti spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., nič mu nebránilo vo vzťahu k tejto spoločnosti postupovať individuálne, bez kontaktovania iných bánk. K otázke vplyvu legálneho pôsobenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., sa záväzným spôsobom vyjadril Súdny dvor EÚ. V prípade, ak mal účastník konania pochybnosti o legálnom pôsobení tejto spoločnosti na trhu, mal sa obrátiť na príslušné orgány oprávnené v danej veci konať a rozhodovať. Navyše, ako vyplýva z dôkazov, ktorými disponuje úrad a ktoré sú uvedené vyššie, spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., bola vnímaná všetkými účastníkmi dohody ako konkurent bánk, preto tvrdenie účastníka konania, že sa uvedeným postupom snažil len plniť si svoju prevenčnú povinnosť, považuje úrad za účelové. Podľa názoru úradu sa účastník konania uvedeným tvrdením len snaží vyhnúť sa zodpovednosti za svoje správanie, ktorým sa dopustil porušenia zákona. 
Námietka účastníka:
144)	Účastník konania namieta, že správny orgán považuje konanie účastníka za veľmi závažné a neberie ohľad na skutočnosť, že viaceré otázky v predmetnom prípade sa stali natoľko spornými, že o nich divergentne rozhodovali senáty Najvyššieho súdu SR, pričom dva z nich považovali za potrebné sa obrátiť na Súdny dvor EÚ s návrhom na začatie prejudiciálneho konania. Pri týchto sporných otázkach išlo najmä o základnú otázku prípadu, t.j. či za daného skutkového stavu možno správanie sa účastníka konania považovať za protiprávne alebo nie. Účastník konania nemohol mať právnu istotu ohľadom toho, aké správanie je v predmetnej situácii dovolené a aké nie, pričom ohľadom tejto otázky neexistuje ani zhoda medzi senátmi Najvyššieho súdu SR, účastník konania sa mohol bezpochyby legitímne domnievať, že jeho konanie protiprávne nie je, čo by mal úrad zohľadniť pri znížení pokuty, ak nezohľadní predchádzajúce námietky. 
K uvedenej námietke úrad uvádza nasledovné:
145)	Úrad sa nestotožňuje s uvedenou námietkou. Účastník konania v čase uzatvorenia dohody nemohol za žiadnych okolností predpokladať, akým spôsobom o niekoľko rokov neskôr vyhodnotia uvedenú dohodu súdy. Z dôkazov získaných v priebehu inšpekcie vyplýva, že sa účastník konania obával, že môže prísť o výnosy z bezhotovostných devízových operácií v prípade ďalšieho vedenia bežných účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. Úrad riadne preukázal, že účastník konania je účastníkom zakázanej dohody a že vnímal spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ako konkurenta v oblasti poskytovania bezhotovostných devízových operácií. Ak sa účastník konania obával následkov vedenia účtov tejto spoločnosti, mohol postupovať vo vzťahu k tejto spoločnosti individuálne. Tvrdenie účastníka o tom, že v čase uzatvorenia dohody nemohol vedieť, aké správanie je v predmetnej situácii dovolené a aké nie, pričom ohľadom tejto otázky neexistuje ani zhoda medzi senátmi Najvyššieho súdu SR, považuje úrad rovnako, ako v prípade predchádzajúcej námietky za účelové. Účastník konania sa týmto tvrdením snaží o zníženie svojej zodpovednosti za uzatvorenie zakázanej dohody.
Námietka účastníka:
146)	Podľa účastníka konania úrad vo výzve ignoroval akékoľvek skutočnosti svedčiace v prospech účastníka konania, vrátane záväzných právnych názorov vyslovených vo vzťahu k predmetnej veci súdmi pri preskúmaní zákonnosti predchádzajúcich rozhodnutí úradu. Tieto skutočnosti vyvolávajú závažné pochybnosti o pomere celého odboru kartelov úradu k prejednávanej veci a k zúčastneným osobám a v konečnom dôsledku o ich nezaujatosti a požiadal o vylúčenie zamestnancov odboru kartelov z vykonávania úkonov v predmetnom konaní.
K uvedenej námietke úrad uvádza nasledovné:
147)	V súvislosti s vyššie uvedenom námietkou úrad postúpil žiadosť účastníka konania o vylúčenie zamestnancov odboru kartelov z vykonávania úkonov v konaní podľa §12 ods. 1 správneho poriadku podpredsedovi úradu. Podpredseda úradu po preskúmaní žiadosti dňa 18.10.2013 rozhodol, že žiaden zo zamestnancov odboru kartelov nie je vylúčený z konania a rozhodovania vo veci, pretože nie je daný dôvod podľa § 9 správneho poriadku. Rozhodnutie bolo doručené právnemu zástupcovi účastníka konania dňa 21.10.2013.
Uloženie pokuty
148)	Podľa § 38 ods. 1 zákona,  úrad za porušenie ustanovenia § 4 ods. 1 zákona uloží pokutu podnikateľovi do 10 % z obratu podľa § 10 ods. 3 za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie a podnikateľovi, ktorý za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie dosiahol obrat do 330 eur alebo ktorý nemal žiadny obrat, alebo podnikateľovi, ktorého obrat nemožno vyčísliť, pokutu do 330 000 eur.
149)	V zmysle § 38 ods. 4 zákona je predchádzajúcim účtovným obdobím rok predchádzajúci roku, v ktorom je vydané rozhodnutie úradu, alebo ak nie sú dostupné údaje za tento rok, potom rok predchádzajúci tomuto roku.
150)	Podľa § 38 ods. 9 zákona úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení tohto zákona. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.
151)	Úrad postupuje v súlade s  Metodickým pokynom o postupe pri určovaní pokút v prípadoch zneužívania dominantného postavenia a dohôd obmedzujúcich súťaž (ďalej len "metodický pokyn"). 
152)	Podľa metodického pokynu sa základná suma pokuty stanoví na základe súčinu relevantného obratu a percenta určeného na základe závažnosti porušovania zákona (v rozsahu do 30 %), pričom následne sa tento súčin prenásobí počtom rokov, počas ktorých k porušovaniu zákona dochádzalo. 
153)	Východiskom pri určovaní pokuty je relevantný obrat. Relevantným obratom podnikateľa sa rozumie obrat za predaj tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo týka, a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu. Úrad pri tom zohľadňuje relevantný obrat dosiahnutý za posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa podnikateľ dopustil porušovania, v tomto prípade za rok 2008.
154)	Relevantný obrat účastníka konania ČSOB, a.s., za rok 2008 bol: 354 039 401 eur.
155)	Dohody o rozdelení trhu sú všeobecne považované za jedny z najzávažnejších porušení zákona. Ich samotným cieľom je obmedzovanie hospodárskej súťaže, bez nutnosti skúmania dopadov takéhoto konania na trh. Obsahom dohody účastníkov dohody bolo, podľa doterajších zistení úradu, vypovedať a znovu neuzatvoriť  zmluvy o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., s cieľom obmedziť spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., ako konkurenta na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií a zároveň eliminovať možný odliv klientov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., do inej banky z dôvodu nasledovania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. 
156)	Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., mala k 31.12.2007, t.j. po vypovedaní zmlúv o bežných účtoch účastníkmi konania, vedené bežné účty v bankách v SR, ktorých spoločný trhový podiel na trhu vedenia bežných účtov v SR bol z hľadiska počtu vedených bežných účtov 6,1 %. V prípade, ak by účastníci dohody nevypovedali zmluvy o bežných účtoch uzatvorené so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., táto by mala vedené bežné účty v bankách v SR, ktorých spoločný trhový podiel na trhu vedenia bežných účtov v SR bol k 31.12.2007 z hľadiska počtu vedených bežných účtov  64,1 %. Z uvedeného vyplýva, že služby spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., by boli dostupnejšie pre výrazne väčší počet spotrebiteľov.
157)	Spotrebiteľom, ktorí nemali vedené bežné účty v niektorej z bánk, v ktorých mala spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., vedené bežné účty, vznikali v prípade záujmu o služby spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., dodatočné náklady na zriadenie a vedenie bežného účtu. 
158)	Hoci na danom relevantnom trhu je pomerne veľký počet súťažiteľov, a teda služby ponúkané spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., sú ľahko zameniteľné so službami inej spoločnosti, na spoločnom postupe voči inému konkurentovi sa dohodli 3 z najvýznamnejších bánk pôsobiacich na území Slovenskej republiky, ktoré podľa zistení úradu patria aj medzi najvýznamnejších konkurentov na relevantnom trhu bezhotovostných devízových operácií.
159)	Riziko takéhoto postupu účastníkov konania voči konkurentom iným, ako banky môžu vzbudiť neistotu u ďalších podnikateľov, ktorí pôsobia na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií a môže predstavovať bariéru vstupu pre potenciálnych konkurentov,  čím sa obmedzí vytváranie podmienok pre ďalší rozvoj hospodárskej súťaže v prospech spotrebiteľov. 
160)	Úrad v danom prípade posudzuje porušenie podľa § 4 zákona a čl. 101 ZFEÚ.  Podľa § 1 zákona je účelom tohto zákona ochrana hospodárskej súťaže na trhu výrobkov, výkonov, prác a služieb pred jej obmedzovaním, ako aj vytváranie podmienok na jej ďalší rozvoj s cieľom podporiť hospodársky rozvoj v prospech spotrebiteľov. Zo znenia čl. 101 ZFEÚ vyplýva, že sú zakázané ako nezlučiteľné so spoločným trhom všetky dohody medzi podnikateľmi, rozhodnutia združení podnikateľov a zosúladené postupy, ktoré môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktoré majú za cieľ alebo za následok vylučovanie, obmedzovanie alebo skresľovanie hospodárskej súťaže v rámci spoločného trhu.  Z čl. 3 ods. 1 písm. c) Zmluvy vyplýva, že činnosti Spoločenstva zahŕňajú  vnútorný trh, ktorý sa vyznačuje odstránením prekážok voľného pohybu tovaru, osôb, služieb a kapitálu medzi členskými štátmi a k fungovaniu spoločného trhu podľa čl. 3 ods. 1 písm. g) Zmluvy prispieva tiež systém zabezpečujúci, aby na spoločnom trhu nebola narušovaná hospodárska súťaž.
161)	Posudzovaným konaním došlo k dohode obmedzujúcej súťaž, ktorou sa účastníci dohody snažili vylúčiť konkurenta z trhu a získať nových zákazníkov, resp. udržať si existujúcich zákazníkov, čo predstavuje porušenie zákona a čl. 101 ZFEÚ. 
162)	Vzhľadom na uvedené úrad považuje konanie účastníka za veľmi závažné. 
163)	K porušeniu oboch predpisov došlo jedným a tým istým konaním, preto ide o jednočinný súbeh dvoch deliktov. Za porušenie oboch predpisov úrad v súlade so zásadami správneho trestania uloží jednu pokutu.
164)	Ako je uvedené vyššie, podľa zistení úradu sa účastníci dohody stretli 10.05.2007 v Bratislave, aby sa dohodli, že budú spoločne postupovať pri vypovedaní a znovu neuzatvorení zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. Úrad určil tento dátum ako začiatok trvania dohody. Vzhľadom na skutočnosť, že dohoda sa týkala aj znovu neotvorenia účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a účastník konania nepreukázal, že účasť na dohode ukončil a úrad nezískal žiadne dôkazy, preukazujúce ukončenie jeho účasti na dohode, podľa názoru úradu dohoda trvala minimálne do vydania prvostupňového rozhodnutia č. 2009/KH/1/1/030, t.j. do 09.06.2009. Dĺžka trvania porušovania predstavovala v čase vydania rozhodnutia obdobie viac ako dvoch rokov.
165)	Po zhodnotení skutočností súvisiacich s výškou relevantného obratu, závažnosťou a dĺžkou porušovania zákona, úrad pristúpil k stanoveniu základnej sumy pokuty. 
166)	Na základe zhodnotenia okolností tohto prípadu úrad pri výpočte základnej sumy pokuty stanovil v zmysle metodického pokynu percento určené na základe závažnosti porušovania zákona na úrovni  10 %.
167)	V čase vydania rozhodnutia, dňa 09.06.2009, bolo obdobie trvania porušovania zákona dlhšie ako dva roky, t. j. suma pokuty určená po zohľadnení závažnosti konania sa z titulu dĺžky trvania násobila dvomi.   
168)	Úrad v tomto prípade nezistil žiadne skutočnosti, ktoré by mohli byť zohľadnené  ako poľahčujúce alebo priťažujúce okolnosti a ktoré by mohli mať za následok úpravu základnej  sumy pokuty určenej po zohľadnení závažnosti a dĺžky trvania porušovania.
169)	Na základe vyššie uvedeného úrad vyrátal výšku pokuty pre účastníka konania, spoločnosť ČSOB, a.s., vo výške 3 183 427 eur. 
170)	Pokuta nepresiahla v prípade účastníka konania ČSOB, a.s., 10 % z obratu účastníka konania za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie, t.j. za rok 2012.
Záver
171)	Žiadna z námietok predložených účastníkom konania nemala vplyv na posúdenie dohody obmedzujúcej súťaž, ani na prehodnotenie výšky pokuty za dohodu. Na základe vyššie uvedených skutočností úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie:

Podľa § 34 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu možno podať rozklad Rade Protimonopolného úradu Slovenskej republiky prostredníctvom Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, odboru kartelov, v lehote 15 dní odo dňa jeho doručenia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

Mgr. Peter Demčák
     	    	       riaditeľ odboru kartelov

						   
Rozhodnutie sa doručí:

JUDr. Luboš Novák
Advokátska kancelária JUDr. Luboš Novák s.r.o.
Námestie Martina Benku č. 10
811  07 Bratislava