PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo: 2005/FH/3/1/095	Bratislava, 14. septembra 2005

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor koncentrácií v správnom konaní začatom na základe oznámenia koncentrácie podnikateľom Desta, S. A., 8 ‑ 10 Rue Mathias Hardt, Luxemburg, L - 1717 Luxemburské veľkovojvodstvo, registračné číslo B 96745, zastúpeným Mgr. Miroslavom Ondrejom, advokátom, Panská 13, 811 01 Bratislava, vo veci koncentrácie podnikateľov Desta, S. A., 8 ‑ 10 Rue Mathias Hardt, Luxemburg, L - 1717 Luxemburské veľkovojvodstvo, registračné číslo B 96745 a Hydrotranzit, a. s., Galvaniho 8, 821 04 Bratislava, Slovenská republika, IČO 35833106,

r o z h o d o l

na základe § 12 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že  s ú h l a s í  s koncentráciou spočívajúcou v získaní nepriamej kontroly podnikateľom Desta, S. A., 8 ‑ 10 Rue Mathias Hardt, Luxemburg, L - 1717 Luxemburské veľkovojvodstvo, registračné číslo B 96745, nad podnikom podnikateľa Hydrotranzit, a. s., Galvaniho 8, 821 04 Bratislava, Slovenská republika, IČO 35833106, na základe Zmluvy o kúpe cenných papierov zo dňa 29. 11. 2004.

O d ô v o d n e n i e :

	Protimonopolnému úradu Slovenskej republiky, odboru koncentrácií (ďalej len „úrad“) bolo dňa 22. 12. 2004 doručené listom, zaevidovaným úradom pod číslom 6739/2004, podľa § 10 ods. 9 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) oznámenie koncentrácie spoločnosťou PSJ holding, a. s., Jiráskova č. p. 3960 č. o. 32, 586 04 Jihlava, Česká republika (ďalej len „ČR“), IČ 25337220 (ďalej len „PSJ holding“), vzhľadom na to, že „spoločnosť PSJ holding kupuje majoritný podiel 51 % na základnom imaní spoločnosti Hydrotranzit, a. s., Galvaniho 8, 821 04 Bratislava, Slovenská republika (ďalej len „SR“), IČO 35833106 (ďalej len „Hydrotranzit“)“.
Na základe tohto oznámenia sa dňa 22. 12. 2004 podľa § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov začalo správne konanie vo veci predmetnej koncentrácie, ktorému bolo pridelené číslo správneho konania 0135/OK/2004.

Úrad, listom číslo 264/PMÚ SR/2005 zo dňa 18. 1. 2005, upovedomil oznamovateľa PSJ holding so začatím predmetného správneho konania a zároveň ho vyzval na doplnenie oznámenia koncentrácie vzhľadom na to, že doručené oznámenie predmetnej koncentrácie neobsahovalo všetky náležitosti podľa § 10 ods. 12 zákona v rozsahu podľa vyhlášky Protimonopolného úradu SR č. 268/2004 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach oznámenia koncentrácie (ďalej len „vyhláška“), t. j. oznámenie koncentrácie bolo neúplné. Úrad v tomto liste ďalej upovedomil oznamovateľa PSJ, že podľa § 11 zákona lehota na vydanie rozhodnutia nezačala plynúť.

Správny poplatok bol podľa zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov zaplatený vo výške 100 000 Sk na účet úradu dňa 1. 2. 2005.

Úradu bolo dňa 28. 2. 2005 listom, zaevidovanom úradom pod číslom 1126/2005 doručené splnomocnenie zo dňa 18. 2. 2005 spoločnosti PSJ holding, ktorá splnomocnila Mgr. Miroslava Ondreja, advokáta, Vajnorská 8/A, 831 04 Bratislava (ďalej len „právny zástupca“), na zastupovanie v plnom rozsahu práv a povinností účastníka správneho konania na úrade vo veci predmetnej koncentrácie.

Na skutočnosť, že doručené oznámenie koncentrácie neobsahovalo všetky náležitosti podľa § 10 ods. 12 zákona a vyhlášky, t. j. oznámenie koncentrácie bolo neúplné, úrad písomne upovedomil oznamovateľa predmetnej koncentrácie prostredníctvom právneho zástupcu ďalej listami a urgenciami číslo 1862/PMÚ SR/2005 zo dňa 1. 4. 2005; 2279/PMÚ SR/2005 zo dňa 20. 4. 2005; 2551/PMÚ SR/2005 zo dňa 3. 5. 2005; 3792/PMÚ SR/2005 zo dňa 8. 7. 2005 a 4196/PMÚ SR/2005 zo dňa 27. 6. 2005, v ktorých ho úrad ďalej vyzval na doplnenie oznámenia predmetnej koncentrácie a upozornil ho, že podľa § 11 zákona lehota na vydanie rozhodnutia nezačala plynúť.

Oznamovateľ koncentrácie prostredníctvom právneho zástupcu doplnil oznámenie koncentrácie listami, zaevidovanými úradom pod číslami 1126/2005 dňa 28. 2. 2005; 2272/2005 dňa 20. 4. 2005; 2505/2005 dňa 2. 5. 2005; 3262/2005 dňa 9. 6. 2005; 3826/2005 dňa 11. 7. 2005; 3940/2005 dňa 15. 7. 2005; 4459/2005 dňa 10. 8. 2005 a 4486/2005 dňa 11. 8. 2005. Dňa 11. 8. 2005 boli listom číslo 4486/2005 úradu doručené informácie a podklady doplňujúce oznámenie predmetnej koncentrácie podľa § 10 ods. 12 zákona v rozsahu podľa vyhlášky, t. j. oznámenie koncentrácie bolo týmto dňom úplné. Dňa 12. 8. 2005 začala podľa § 11 zákona plynúť lehota na vydanie rozhodnutia vo veci predmetnej koncentrácie.
	Dňa 2. 5. 2005 bolo úradu doručené doplnenie oznámenia predmetnej koncentrácie, zaevidované úradom pod číslom 2505/2005, v ktorom bola úradu oznámená zmena formy oznámenej koncentrácie - „spoločná priama kontrola podnikateľov PSJ holding (51 % akcií) a Desta Investment, S.á r.l., 8 - 10 Rue Mathias Hardt, Luxemburg, L - 1717 Luxemburské veľkovojvodstvo, registračné číslo B 96750 (ďalej len „Desta Investment“) (34 % akcií) nad podnikom podnikateľa Hydrotranzit“.
Úradu bolo dňa 9. 6. 2005 listom, zaevidovanom úradom pod číslom 3262/2005 doručené plnomocenstvo zo dňa 12. 5. 2005 spoločnosti Desta Investment, ktorá splnomocnila právneho zástupcu na zastupovanie v plnom rozsahu práv a povinností účastníka správneho konania na úrade vo veci predmetnej koncentrácie.
	Dňa 15. 7. 2005 bolo úradu doručené doplnenie oznámenia predmetnej koncentrácie, zaevidované úradom pod číslom 3940/2005, v ktorom bola úradu opätovne oznámená zmena formy koncentrácie - „spoločnosť Desta, S. A., 8 ‑ 10 Rue Mathias Hardt, Luxemburg, L - 1717 Luxemburské veľkovojvodstvo, registračné číslo B 96745 (ďalej len „Desta“) kontroluje 85 %-ný podiel na základnom imaní spoločnosti Hydrotranzit. Keďže na všetky rozhodnutia valného zhromaždenia spoločnosti Hydrotranzit sa vyžaduje maximálne 2/3 väčšina prítomných akcionárov, 85 %-ný podiel na základnom imaní zaručuje spoločnosti Desta výlučnú kontrolu“.
Listom, zaevidovanom úradom pod číslom 4459/2005, bolo úradu dňa 10. 8. 2005 doručené plnomocenstvo zo dňa 14. 7. 2005 spoločnosti Desta, ktorá splnomocnila právneho zástupcu na zastupovanie v plnom rozsahu práv a povinností účastníka správneho konania na úrade vo veci predmetnej koncentrácie.

Z podkladov a informácií, ktoré boli úradu predložené právnym zástupcom v predmetnom správnom konaní, vyplynuli nasledujúce skutočnosti:

1. Podnikatelia

	Podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona sa zákon vzťahuje na podnikateľov.
Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľom na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (§ 2 Obchodného zákonníka), ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť s hospodárskou súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.

Desta

	Spoločnosť Desta, zaregistrovaná v Obchodnom registri a registri spoločností Luxemburg, Luxemburské veľkovojvodstvo, pod registračným číslom B 96745, je akciovou spoločnosťou, má základné imanie 560 000 EUR a bola zapísaná dňa 17. 11. 2003. V súčasnom období na valnom zhromaždení vykonávajú akcionárske práva akcionári podľa aktuálnych akcionárskych podielov, pričom žiaden z týchto akcionárov samostatne nemá rozhodujúci vplyv.
Desta je obchodnou spoločnosťou holdingového typu, t. j. ide o spoločnosť, ktorej účelom je vlastniť majetkové účasti na podnikaní iných subjektov a spravovať tieto majetkové účasti samostatne, prípadne aj prostredníctvom iných obchodných spoločností.

Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že spoločnosť Desta je právnickou osobou, ktorej činnosti a konania súvisia s hospodárskou súťažou, a teda je podnikateľom v zmysle § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

Skupina Desta

	Podnikateľ Desta je materskou spoločnosťou skupiny Desta, ktorá vlastní 100 %-ný obchodný podiel v spoločnosti DESTA INVESTMENT, S. A., 8 - 10 Rue Mathias Hardt, Luxemburg, L-1717 Luxemburské veľkovojvodstvo, registračné číslo B 96745 (ďalej len „Desta Investment“), ktorá podľa výpisu z Obchodného registra a registra spoločností Luxemburg, Luxemburské veľkovojvodstvo, je spoločnosťou s ručením obmedzeným, má základné imanie 35 000 EUR a bola zapísaná dňa 4. 11. 2003.
Účelom (predmetom podnikania) spoločnosti Desta Investment je získavanie účastí každého druhu na domácich a zahraničných spoločnostiach, ostatné majetkové vklady každého druhu, získavanie cenných papierov každého druhu kúpou, úpisom alebo iným spôsobom, prevod cenných papierov predajom, výmenou alebo iným spôsobom, ako aj spravovanie, kontrola a zhodnocovanie týchto účastí. Môže poskytovať záruky alebo úvery spoločnostiam, v ktorých má účasť alebo ktoré patria do tej istej skupiny, ako je ona samotná alebo môže tieto spoločnosti podporovať iným spôsobom. Môže vykonávať činnosti obchodnej, živnostenskej a lebo finančnej povahy, ktoré sú prospešné na dosiahnutie jej účelu.

	Spoločnosť Desta Investment vlastní 65 %-ný podiel akcií v spoločnosti Hydrotranzit a 65 %-ný majetkový podiel v spoločnosti Desta Holland, B. V., Passheuvelweg 16, 1105 BH Amsterdam, Holandské kráľovstvo, ktorá vlastní 51 %-ný podiel akcií v spoločnosti PSJ holding.

Spoločnosť PSJ holding podľa výpisu z Obchodného registra, vedeného Krajským súdom v Brne, oddiel B, vložka 2309 je akciovou spoločnosťou, ktorá má základné imanie 226 803 750 Kč a bola zapísaná dňa 6. 5. 1997. Predmetom jej činnosti je vykonávanie stavieb, ich zmien a odstraňovanie; projektová činnosť vo výstavbe; inžinierska činnosť v investičnej výstavbe; výkon zememeračských činností a ďalšie.

Spoločnosť PSJ holding kontroluje nasledujúce spoločnosti pôsobiace v ČR prostredníctvom:

- 100 %-ného obchodného podielu v spoločnosti Hotel Gustav Mahler, s. r. o., Křížová č. p. 112 č. o. 4, Jihlava, ČR, IČ 47900750, s predmetom činnosti pohostinská činnosť; ubytovacie služby a ďalšie;
- 80 %-ného obchodného podielu v spoločnosti PSJ - Minskprojekt, s. r. o., Jiráskova 3960/32, 586 04 Jihlava, ČR, IČ 25531905, s predmetom činnosti inžinierska činnosť; projektová činnosť vo výstavbe; vykonávanie stavieb a iné;
- 85 %-ného obchodného podielu v spoločnosti PSJ SERVIS, s. r. o., Pávovská 3999/70, 586 01 Jihlava, ČR, IČ 60705019, s predmetom činnosti vykonávanie stavieb; prípravné práce pre stavby a podobne;
- 79,1 %-ného obchodného podielu v spoločnosti PSJ - Pelhřimov, spol. s r. o., Nádražní 702, 393 01 Pelhřimov, ČR, IČ 42371414, s predmetom činnosti projektová činnosť vo výstavbe; vykonávanie stavieb a ďalšie;
- 63,64 %-ného obchodného podielu v spoločnosti SOU stavební PSJ, s. r. o., Jiráskova č. p. 3960 č. o. 32, 586 01 Jihlava, ČR, IČ 46344730, s predmetom činnosti príprava mládeže na robotnícke povolania a s tým spojené praktické vyučovanie; vykonávanie stavieb a iné;
- 60 %-ného obchodného podielu v spoločnosti EuROSS, s. r. o., Jihlavská 893, 580 01 Havlíčkův Brod, ČR, IČ 25256947, s predmetom činnosti montáž, opravy, revízie elektronických vyhradených zariadení a podobne;
- 60 %-ného obchodného podielu v spoločnosti PSJ BRNO, spol. s r. o., Skořepka 4, 602 00 Brno, ČR, IČ 63479231, s predmetom činnosti vykonávanie stavieb; projektová činnosť vo výstavbe a ďalšie;
- 60 %-ného obchodného podielu v spoločnosti PSJ Slovácko, spol. s r. o., Náměstí Svobody 360, 686 04 Kunovice, ČR, IČ 25343891, s predmetom činnosti projektová činnosť vo výstavbe; vykonávanie stavieb; geologické práce; prípravné práce pre stavby a iné;
- 60 %-ného obchodného podielu v spoločnosti FC PSJ Jihlava, spol. s r. o., Rošického 6, Jihlava, ČR, IČ 48907260, s predmetom činnosti športová a telovýchovná činnosť a podobne;
- 100 %-ného obchodného podielu v spoločnosti Pražské stavby, s. r. o. - v likvidácii, Na Hubálce č. p. 922 č. o. 1, 169 00 Praha 6, ČR, IČ 44796251;
- 100 %-ného obchodného podielu v spoločnosti Jihlavské STAVOMONTÁŽE, s. r. o. - v likvidácii, Pávovská 70, 586 02 Jihlava, ČR, IČ 47900741;
- 100 %-ného obchodného podielu v spoločnosti Stavební INTERIÉR, s. r. o. - v likvidácii, v konkurze, Hrotovická 1202, Třebíč, ČR,  IČ 47910151;
- 100 %-ného obchodného podielu v spoločnosti STAVOMAT PSJ, spol. s r. o. v konkurze, Pátovská 70, 586 02 Jihlava, ČR, IČ 47910143;
- 71 %-ného obchodného podielu v spoločnosti STAVBY VYSOČINY, SPOL. s r. o. - v likvidácii, v konkurze, Jiráskova č. p. 3960 č. o. 32, 586 04 Jihlava, ČR,  IČ 45479682.

Z vyššie uvedeného vyplýva, že všetky spoločnosti skupiny Desta sú právnickými osobami, ktorých činnosti a konania súvisia s hospodárskou súťažou, a teda sú podnikateľmi v zmysle § 3 ods. 2 zákona, na ktoré sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

Hydrotranzit

Spoločnosť Hydrotranzit podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I., oddiel Sa, vložka číslo 2936/B zo dňa 21. 12. 2004 je akciovou spoločnosťou, ktorá má základné imanie 127 000 000 Sk a bola zapísaná dňa 14. 3. 2002. Predmetom jej podnikania (činnosti) sú okrem iných poradenská a konzultačná činnosť v oblasti stavebnej výroby; uskutočňovanie stavieb a ich zmien; výkon činnosti stavbyvedúceho; výroba betónu a malty; výroba stavebných prvkov z betónu; murárstvo; obkladačské práce; stolárstvo; tesárstvo; pokrývačstvo; izolatérstvo; podlahárstvo; zámočníctvo; klampiarstvo; vodoinštalatérstvo; kúrenárstvo; elektroinštalatérstvo; plynoinštalatérstvo.

	Akcionármi spoločnosti Hydrotranzit sú Desta Investment s akcionárskym podielom 65 % na základnom imaní a FOCUS FINANCE, a. s., Grösslingova 45, 811 09 Bratislava, SR, IČO 35773111 (ďalej len „Focus“), s akcionárskym podielom 35 % na základnom imaní.
Na základe vyššie uvedeného úrad zistil, že Hydrotranzit je podnikateľom podľa § 2 Obchodného zákonníka, a teda je podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

Spoločnosť Hydrotranzit na území SR priamo kontroluje nasledujúce spoločnosti:

	GETRA, a. s., Vstupný areál U. S. Steel, 044 54 Košice, SR, IČO 31650571 (ďalej len „Getra“), v ktorej podnikateľ Hydrotranzit vlastní 92 %-ný podiel. Getra podľa výpisu Obchodného registra Okresného súdu Košice I., oddiel Sa, vložka číslo 170/V, má základné imanie 3 000 000 Sk a bola zapísaná dňa 13. 4. 1992. Predmetom jej činnosti sú inžinierska činnosť v stavebníctve; vykonávanie dopravných stavieb; výstavba železničných tratí a železničných stavieb; montáž a demontáž koľají a koľajových konštrukcií a ďalšie.

	KOKSMONT, a. s., Vstupný areál U. S. Steel, 044 54 Košice, SR, IČO 31657044 (ďalej len „Koksmont“), v ktorej podnikateľ Hydrotranzit vlastní 67 %-ný podiel. Koksmont podľa výpisu Obchodného registra Okresného súdu Košice I., oddiel Sa, vložka číslo 326/V, má základné imanie 1 000 000 Sk a bol zapísaný dňa 19. 8. 1992. Predmetom jeho činnosti sú opravy koksárenských agregátov a uzlov; oprava a údržba vymuroviek tepelných agregátov a priemyselných objektov; inšpekčná činnosť, sledovanie technického stavu žiaruvzdorných výmuroviek priemyselných pecí všetkého druhu a iné.

	Hydrotranzit Steel, s. r. o., Galvaniho 8, 821 04 Bratislava, SR, IČO 35900181 (ďalej len „Hydrotranzit Steel“), v ktorej podnikateľ Hydrotranzit vlastní 100 %-ný podiel. Hydrotranzit Steel podľa výpisu Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I., oddiel Sro, vložka číslo 33135/B, má základné imanie 44 126 000 Sk a bol zapísaný dňa 14. 9. 2004. Predmetom jeho činnosti sú predaj pracovných strojov a motorových vozidiel; prenájom a leasing spotrebného tovaru, automobilov, dopravných prostriedkov, strojov, strojných zariadení a kontajnerov; inžinierska činnosť okrem vybraných činností v stavebníctve; poradenská činnosť v oblasti výpočtovej techniky a podobne.

Na základe vyššie uvedeného je zrejmé, že spoločnosti Getra, Koksmont a Hydrotranzit Steel sú podnikateľmi podľa § 2 Obchodného zákonníka, a teda sú podnikateľmi podľa § 3 ods. 2 zákona, na ktorých sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

2. Forma koncentrácie

	Podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona koncentrácia je proces ekonomického spájania podnikateľov, ktorým je získanie priamej alebo nepriamej kontroly jedným podnikateľom alebo viacerými podnikateľmi nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov.
Podľa § 9 ods. 4 zákona kontrola podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona je možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť podnikateľa, najmä prostredníctvom
a)	vlastníckych práv alebo iných práv k podniku alebo k jeho časti,
b)	práv, zmlúv alebo na základe iných skutočností, ktoré umožňujú vykonávať rozhodujúci vplyv na zloženie, hlasovanie alebo rozhodovanie orgánov podnikateľa.

V oznámení predmetnej koncentrácie podnikateľ Desta prostredníctvom právneho zástupcu stručne opísal štruktúru predmetnej koncentrácie nasledovne:
„V úvodnej fáze koncentrácie spoločnosť Desta (a ňou riadené spoločnosti) získavajú priamu výlučnú kontrolu nad spoločnosťou Hydrotranzit, a. s., keďže kúpou 51 %-ného podielu na základnom imaní zo strany PSJ holding nadobúda spoločnosť Desta a ňou riadené spoločnosti podiel 85 % na základnom imaní Hydrotranzit.
Následne spoločnosť Desta (prostredníctvom spoločnosti PSJ holding) môže získať 100 %-ný podiel na základnom imaní Hydrotranzit, keďže na základe uzavretých kúpnych zmlúv spoločnosť PSJ holding do troch rokov môže dokúpiť zvyšných 49 %-ný podiel na základnom imaní Hydrotranzit.“

	Úrad preštudoval Zmluvu o kúpe cenných papierov zo dňa 29. 11. 2004, uzatvorenú medzi spoločnosťou Focus a podnikateľom PSJ holding (ďalej len „Zmluva 1“) a zistil nasledujúce skutočnosti:

Podľa článku I. Zmluvy 1 predávajúci Focus predáva kupujúcemu PSJ holding cenné papiere - listinné akcie na meno, vydané emitentom Hydrotranzit, ktoré  predstavujú 20 % akcií spoločnosti Hydrotranzit.
Podľa článku II. ods. 2 Zmluvy 1 kupujúci PSJ holding je povinný zaplatiť kúpnu cenu.
Podľa článku III. Zmluvy 1 sa predávajúci Focus zaväzuje, že prevedie a odovzdá kupujúcemu PSJ holding predávané akcie.
	V článku V. Zmluvy 1 si zmluvné strany dohodli predkupné právo spoločnosti PSJ holding na kúpu akcií predstavujúcich 15 % akcií spoločnosti Hydrotranzit.

	Ďalej úrad preštudoval Zmluvu o kúpe cenných papierov zo dňa 23. 11. 2004, uzatvorenú medzi podnikateľmi Desta Investment a PSJ holding (ďalej len „Zmluva 2“) a zistil nasledujúce skutočnosti:

Podľa článku I. Zmluvy 2 predávajúci Desta Investment predáva kupujúcemu PSJ holding cenné papiere - listinné akcie na meno, vydané emitentom Hydrotranzit, ktoré predstavujú 30,98 % akcií spoločnosti Hydrotranzit.
Podľa článku II. ods. 2 Zmluvy 2 za cenné papiere kupujúci PSJ holding zaplatí kúpnu cenu.
Podľa článku III. Zmluvy 2 sa predávajúci Desta Investment zaväzuje, že prevedie a odovzdá kupujúcemu PSJ holding ako novému majiteľovi predávané akcie.
	V článku V. Zmluvy 2 si zmluvné strany dohodli predkupné právo spoločnosti PSJ holding na kúpu akcií predstavujúcich 34,02 % akcií spoločnosti Hydrotranzit.

	Úrad ďalej preštudoval Stanovy spoločnosti Hydrotranzit v znení platnom ku dňu 27. 8. 2004, kedy úplné znenie stanov spoločnosti zo dňa 24. 7. 2003 bolo zmenené dodatkom č. 1 zo 7. 11. 2003, dodatkom č. 2 z 3. 3. 2004 a dodatkom č. 3 z 27. 8. 2004 (ďalej len „Stanovy“) a zistil nasledujúce:

	Podľa čl. 11 ods. 1 Stanov valné zhromaždenie je najvyšším orgánom spoločnosti Hydrotranzit.
	Podľa čl. 11 ods. 4.7.2 Stanov valné zhromaždenie okrem iných rozhoduje dvojtretinovou väčšinou hlasov prítomných akcionárov o nasledujúcich záležitostiach:
a) doplnení a zmene stanov;
g) voľbe a odvolaní členov dozornej rady;
h) voľbe a odvolávaní členov predstavenstva, určení predsedu a podpredsedu predstavenstva.

	Podľa čl. 14 ods. 3 Stanov akcionár je oprávnený zúčastniť sa na valnom zhromaždení a hlasovať na ňom. Počet hlasov akcionára sa určuje pomerom menovitej hodnoty jeho akcií k výške základného imania spoločnosti Hydrotranzit.
	Podľa čl. 11 ods. 4.8 Stanov jedna akcia v menovitej hodnote 1 000 Sk predstavuje jeden hlas.

	Podľa čl. 12 Stanov predstavenstvo je štatutárnym orgánom spoločnosti Hydrotranzit, ktorý riadi činnosť spoločnosti Hydrotranzit a koná v jej mene voči tretím osobám. Predstavenstvo rozhoduje o všetkých záležitostiach spoločnosti Hydrotranzit, najmä stanovuje model podnikateľskej činnosti a menuje z radov zamestnancov výkonný manažment na všetkých úrovniach riadenia. Členov predstavenstva volí a odvoláva valné zhromaždenie z osôb navrhnutých akcionármi spoločnosti Hydrotranzit. Predstavenstvo je povinné písomne predložiť dozornej rade informácie o zásadných zámeroch obchodného vedenia spoločnosti Hydrotranzit na budúce obdobie.

	Podľa čl. 13 Stanov dozorná rada je najvyšším kontrolným orgánom spoločnosti Hydrotranzit, ktorý dohliada na výkon činnosti predstavenstva a iných orgánov spoločnosti Hydrotranzit, uskutočňovanie podnikateľskej a inej činnosti spoločnosti a jej orgánov. Dozorná rada predkladá valnému zhromaždeniu svoje vyjadrenia k návrhu podnikateľského plánu.

Úrad na základe Zmluvy 1, Zmluvy 2 a Stanov zistil nasledujúce skutočnosti:

	Pred podpisom Zmluvy 1 podnikateľ Desta, prostredníctvom podnikateľa Desta Investment, vlastnil 65 % akcií spoločnosti Hydrotranzit. Keďže na rozhodovanie o strategickom obchodnom správaní podnikateľa Hydrotranzit je potrebná dvojtretinová väčšina, podnikatelia Desta a Focus vykonávali spoločne kontrolu nad podnikom podnikateľa Hydrotranzit.
	Keďže na základe Zmluvy 1 dochádza k prevodu akcií medzi ekonomicky a právne samostatnými podnikateľmi, Zmluva 1 je právnym titulom predmetnej koncentrácie. Na základe Zmluvy 2 dochádza len k prevodu akcií v rámci jednej ekonomickej skupiny Desta.
Na základe Zmluvy 1 podnikateľ PSJ holding získa 20 %-ný podiel na základnom imaní spoločnosti Hydrotranzit. Na základe Zmluvy 2 podnikateľ PSJ holding získa 30,98 %-ný podiel na základnom imaní spoločnosti Hydrotranzit, čo predstavuje spolu 50,98 %-ný podiel. Podnikateľovi Desta Investment zostane vo vlastníctve 34,02 % akcií spoločnosti Hydrotranzit.
Vzhľadom na to, že podnikatelia PSJ holding a Desta Investment patria do skupiny Desta, na základe Zmluvy 1 a Zmluvy 2 podnikateľ Desta nepriamo získa 85 %-ný podiel na základnom imaní spoločnosti Hydrotranzit, čím podľa Stanov získa možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť podnikateľa Hydrotranzit s možnosťou rozhodovať o jeho strategickom obchodnom správaní.
Na základe vyššie uvedených skutočností úrad zistil, že v predmetnom prípade bola naplnená skutková podstata § 9 ods. 1 písm. b) zákona v spojení s § 9 ods. 4 písm. b) zákona, pričom ide o získanie nepriamej kontroly podnikateľom Desta, prostredníctvom podnikateľov Desta Investment a PSJ holding patriacich do skupiny Desta, nad podnikom podnikateľa Hydrotranzit a nad jeho dcérskymi spoločnosťami Getra, Koksmont a Hydrotranzit Steel., t. j. že sa jedná o koncentráciu podľa zákona.

3. Účastníci správneho konania a koncentrácie

Podľa § 25 ods. 3 písm. d) zákona účastníkom konania v prípade koncentrácie podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona je podnikateľ alebo podnikatelia, ktorí získavajú priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov.
Na základe vyššie uvedeného úrad zistil, že predmetnou koncentráciou podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona dochádza k získaniu nepriamej kontroly podnikateľom Desta nad podnikom iného podnikateľa Hydrotranzit. Z uvedeného vyplýva, že podnikateľom, ktorý získava kontrolu je Desta a podľa § 25 ods. 3 písm. d) zákona je účastníkom predmetného správneho konania.
Účastníkmi koncentrácie sú podnikatelia, ktorí získavajú kontrolu nad podnikom iného podnikateľa ako aj podnikateľ, ktorý je predmetom koncentrácie, teda nad ktorým je priama alebo nepriama kontrola získavaná. Z uvedeného vyplýva, že účastníkmi koncentrácie sú podnikatelia Desta a Hydrotranzit.

4. Koncentrácia podliehajúca kontrole úradu

Podľa § 10 ods. 1 zákona koncentrácia podlieha kontrole úradu, ak
a)	spoločný celosvetový celkový obrat účastníkov koncentrácie za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie je najmenej 1 200 000 000 Sk a aspoň dvaja účastníci koncentrácie dosiahli v SR celkový obrat každý najmenej 360 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie alebo
b)	aspoň jeden z účastníkov koncentrácie dosiahol v SR celkový obrat najmenej 500 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie a aspoň jeden ďalší účastník koncentrácie dosiahol celosvetový celkový obrat najmenej 1 200 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie.

Podľa § 10 ods. 2 zákona celkový obrat účastníka koncentrácie je súčet obratov
a)	účastníka koncentrácie,
b)	podnikateľov, v ktorých účastník koncentrácie priamo alebo nepriamo
1. má podiel na základnom imaní vyšší ako polovicu,
2. má právo vykonávať viac ako polovicu hlasovacích práv,
3. má právo vymenovať viac ako polovicu členov orgánov podnikateľa alebo
4. má právo riadiť jeho podnik,
c)	podnikateľov, ktorí majú práva uvedené v písmene b) v podniku účastníka koncentrácie,
d)	podnikateľov, v ktorých majú podnikatelia uvedení v písmene c) práva uvedené v písmene b),
e)	podnikateľov, v ktorých dvaja alebo viacerí podnikatelia uvedení v písmenách a) až d) majú spoločne práva uvedené v písmene b).
Pri výpočte celkových obratov účastníkov koncentrácie je potrebné uplatniť znenie § 10 ods. 3 až 8 zákona v rozsahu vyhlášky Protimonopolného úradu SR č. 269/2004 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výpočte obratu.

	Vzhľadom na to, že koncentrácia vznikla na základe Zmluvy 1, ktorá bola uzavretá dňa 29. 11. 2004, podľa § 10 ods. 1 zákona sa do úvahy berie obrat účastníkov koncentrácie dosiahnutý za účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie, t. j. za rok 2003.

Z informácií poskytnutých účastníkom konania Desta úrad zistil, že spoločný celosvetový celkový obrat účastníkov koncentrácie Desta a Hydrotranzit za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie, rok 2003 bol 4 286 292 825 Sk; prvý účastník koncentrácie Desta dosiahol v SR celkový obrat 4 953 740 Sk a druhý účastník koncentrácie Hydrotranzit dosiahol v SR celkový obrat 701 342 468 Sk.
Finančná pomoc v roku 2003 nebola poskytnutá ani jednému účastníkovi predmetnej koncentrácie.

Aj keď spoločný celosvetový celkový obrat účastníkov koncentrácie Desta a Hydrotranzit za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie bol vyšší ako 1 200 000 000 Sk, ale len jeden z účastníkov koncentrácie Hydrotranzit dosiahol v SR obrat vyšší ako 360 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie, t. j. rok 2003.
Úrad zistil, že neboli splnené podmienky uvedené v § 10 ods. 1 písm. a) zákona, t. j. že sa nejedná o koncentráciu, ktorá podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. a) zákona.

	Keďže predmetná koncentrácia nepodliehala kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. a) zákona, úrad skúmal, či podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. b) zákona.
Jeden účastník koncentrácie Hydrotranzit dosiahol v SR celkový obrat najmenej 500 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie a ďalší účastník koncentrácie Desta dosiahol celosvetový celkový obrat najmenej 1 200 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie, rok 2003.
Úrad zistil, že boli splnené podmienky uvedené v § 10 ods. 1 písm. b) zákona, t. j. že sa jedná o koncentráciu, ktorá podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. b) zákona.

Podľa § 10 ods. 9 zákona koncentrácia, ktorá podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 zákona, musí byť oznámená úradu do 30 pracovných dní odo dňa
a)	uzavretia zmluvy;
b)	oznámenia prijatia návrhu v obchodnej verejnej súťaži (§ 281 až 288 Obchodného zákonníka);
c)	doručenia rozhodnutia štátneho orgánu podnikateľovi (§ 14 zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení zákona č. 317/1996 Z. z.);
d)	keď Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila podnikateľovi, že vo veci bude konať úrad alebo
e)	v ktorom nastala iná skutočnosť, na ktorej základe došlo k vzniku koncentrácie.
Lehota začne plynúť odo dňa, keď nastala prvá zo skutočností uvedených v § 10 ods. 9 písm. a) až c) alebo písm. e) zákona.

Podľa § 10 ods. 11 zákona oznámenie koncentrácie pri zlúčení alebo splynutí dvoch alebo viacerých samostatných podnikateľov podávajú účastníci koncentrácie spoločne, pri obchodnej verejnej súťaži vybraný účastník obchodnej verejnej súťaže, pri vydaní rozhodnutia štátneho orgánu o zlúčení alebo o splynutí podnikateľov podľa osobitného predpisu (§ 14 zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení zákona č. 317/1996 Z. z.) účastníci koncentrácie spoločne, v ostatných prípadoch podnikateľ alebo podnikatelia, ktorí získavajú kontrolu nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov.

Úrad posudzoval, či sa pri oznámení predmetnej koncentrácie postupovalo podľa § 10 ods. 9 v spojení s § 10 ods. 11 zákona. Vzhľadom na to, že predmetná koncentrácia vznikla na základe Zmluvy 1, úrad dospel k záveru, že relevantným dňom, ktorý je rozhodujúci pre začatie plynutia lehoty oznámenia tejto koncentrácie, je deň uzavretia tejto zmluvy. Vzhľadom na to, že Zmluva 1 bola uzavretá dňa 29. 11. 2004 a oznámenie koncentrácie bolo doručené úradu dňa 22. 12. 2004, predmetná koncentrácia bola oznámená úradu do 30 pracovných dní odo dňa uzavretia Zmluvy 1, t. j. oznámenie koncentrácie bolo úradu doručené v zákonom stanovenej lehote.

5. Relevantné trhy

V súvislosti s posudzovaním vplyvu predmetnej koncentrácie na hospodársku súťaž úrad definoval relevantné trhy, na ktorých pôsobia účastníci koncentrácie priamo alebo nepriamo.
Podľa § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné.
	Podľa § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov.
Podľa § 3 ods. 5 zákona vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia.
Podľa § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

Účastník konania Desta prostredníctvom právneho zástupcu v oznámení predmetnej koncentrácie uviedol, že obaja podnikatelia Desta aj Hydrotranzit pôsobia na dvoch trhoch, ktoré sú ovplyvnené predmetnou koncentráciou:
1.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby budov pre priemysel a služby na území SR;
2.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby dopravnej infraštruktúry na území SR.

	Za účelom definovania relevantných trhov v oblasti stavebníctva úrad vykonal prieskum trhu, ktorého podrobné výsledky sú uvedené v rozhodnutí úradu číslo 2004/ZK/3/1/016 zo dňa 6. 2. 2004 vo veci koncentrácie podnikateľov STRABAG, s. r. o., Mlynské Nivy 61/A, 821 09 Bratislava, IČO 17317282 (ďalej len „Strabag“) a ZIPP Bratislava, spol. s r. o., Stará Vajnorská 16, 832 44 Bratislava, IČO 31355161, (ďalej len „prieskum trhu“).

5.1. Tovarové relevantné trhy

	Z informácií získaných úradom v uvedenom prieskume trhu vyplynuli skutočnosti, na základe ktorých úrad zadefinoval nasledujúce tovarové relevantné trhy v oblasti stavebníctva:

1.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby bytových budov (ďalej len „výstavba bytových budov“);
2.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby budov pre priemysel a služby (ďalej len „výstavba nebytových budov“);
3.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby dopravnej infraštruktúry (ďalej len „výstavba inžinierskych stavieb“).

5.2. Priestorové relevantné trhy

Pri posudzovaní výsledkov prieskumu trhu v súvislosti s definovaním priestorového relevantného trhu v oblasti stavebníctva úrad analyzoval vplyv a existenciu vývozu a dovozu jednotlivých druhov stavebnej produkcie. Úrad sa zaoberal posudzovaním bariér vstupu, ktoré musí novovstupujúci zahraničný stavebný podnikateľ prekonať pri vstupe na trh stavebnej produkcie v SR.
Z výsledkov prieskumu trhu vyplynulo, že vzhľadom na vysoké vstupné bariéry, ktoré sú nevyhnutné pre vstup na slovenský trh, je možné považovať súťažné prostredie na území SR za také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

Na základe informácií poskytnutých účastníkom konania Desta prostredníctvom právneho zástupcu, vychádzajúc z hlavných predmetov činnosti účastníkov predmetnej koncentrácie Desta a Hydrotranzit a ich dcérskych spoločností, úrad definoval dva relevantné trhy, ktoré sú predmetnou koncentráciou ovplyvnené:

5.3. Relevantný trh výstavby nebytových budov na území SR

	Podľa § 43a ods. 1 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „stavebný zákon“) sa stavby podľa stavebnotechnického vyhotovenia a účelu členia na pozemné stavby a inžinierske stavby. Podľa § 43a ods. 2 stavebného zákona pozemné stavby sú priestorovo sústredené zastrešené budovy vrátane podzemných priestorov, ktoré sú stavebnotechnicky vhodné a určené na ochranu ľudí, zvierat alebo vecí; nemusia mať steny, ale musia mať strechu. Podľa účelu sa pozemné stavby členia na bytové budovy a nebytové budovy. Podľa § 43c stavebného zákona medzi nebytové budovy patria hotely, budovy pre administratívu, obchod a služby, nemocnice, kasárne, poľnohospodárske budovy, múzeá, garáže, nádrže a podobne.

	Pri výstavbe nebytových budov na území SR stavebné podniky poskytujú odberateľom stavebné služby výstavby všetkých nebytových budov. Odberateľmi výstavby nebytových budov sú najmä súkromní investori, ktorí oslovujú stavebné podniky priamo a majú vypracované metódy hodnotenia stavebných podnikov.
	Pri prieskume trhu úrad zistil, že pri výbere stavebného podniku významnú úlohu zohráva skúsenosť investora so stavebným podnikom, pričom investor posudzuje aj finančné zázemie a finančnú silu stavebného podniku, ďalej referencie a skúsenosti stavebného podniku s realizovaním stavby podobného rozsahu. Stavebný podnik musí byť dostatočne silný na to, aby bol schopný prefinancovať stavbu z vlastných zdrojov, no pri tom výška investície nesmie presiahnuť výšku obratu stavebného podniku. Významnými kritériami pri rozhodovaní investorov sú cena a kvalita stavebného diela, rýchlosť výstavby, referencie o stavebnom podniku, ľudské a technické vybavenie stavebného podniku a naviac pri zahraničnom stavebnom podniku je dôležité, či daná spoločnosť už realizovala výstavbu na území SR.
	Z výsledkov prieskumu trhu vyplynulo, že výstavba nebytových budov sa vyznačuje špecifickou štruktúrou trhu v porovnaní so štruktúrou ostatných úradom zadefinovaných relevantných trhov, ktorá je daná iným charakterom a počtom stavebných podnikov na ňom pôsobiacich, čo vyplýva z požiadaviek kladených investormi na realizátorov výstavby nebytových budov.

	Vzhľadom na význam a vyjednávaciu silu investorov, na špecifické podmienky a spôsob výberu realizátora výstavby nebytových budov zo strany investorov, podľa § 3 ods. 3, 4 a 5 zákona relevantný trh výstavby nebytových budov na území SR je úradom definovaný ako samostatný relevantný trh.

5.4. Relevantný trh výstavby inžinierskych stavieb na území SR

Podľa § 43a ods. 3 stavebného zákona inžinierskymi stavbami sú diaľnice, cesty, komunikácie, chodníky, parkoviská, železničné a lanové dráhy, dráhy letísk, mosty, tunely, prístavy, plavebné kanály, priehrady, rybníky, ropovody, plynovody, rozvody vody, pary, elektriny, televízne káblové rozvody, čistiarne odpadových vôd, telekomunikačné siete, stožiare, banské stavby, spaľovne a skládky odpadu, stavby chemických zariadení a ťažkého priemyslu, ihriská, lyžiarske trate a vleky, zábavné parky a podobne.

	Stavebné podniky pri výstavbe inžinierskych stavieb na území SR poskytujú odberateľom stavebné služby výstavby všetkých inžinierskych stavieb. Úrad prieskumom trhu zistil, že ako odberatelia inžinierskych stavieb na území SR vystupujú hlavne štát prostredníctvom Slovenskej správy ciest alebo mestá a obce, ktoré si vyberajú realizátora inžinierskych stavieb na území SR podľa zákona č. 523/2003 Z. z. o verejnom obstarávaní. V prípade medzinárodných súťaží s použitím finančných prostriedkov zo zahraničných bánk alebo z medzinárodných fondov sa súťaže vyhlasujú v oficiálnych periodikách Európskej únie a riadia sa špeciálnymi pravidlami. 
	Z prieskumu trhu vyplynulo, že pri výstavbe inžinierskych stavieb na území SR je dôležité, aby stavebný podnik disponoval odborníkmi ako aj špecifickým technickým vybavením, ktoré je však možné si požičať alebo prenajať. Investor pri výbere stavebného podniku posudzuje viaceré kritéria, ako sú cena prác, skúsenosti s prácami podobného charakteru, systém zabezpečenia kvality prác, komplexnosť dodávky a finančné zázemie spoločnosti.
	Úrad pri definovaní relevantného trhu vzal do úvahy charakter trhu v oblasti výstavby inžinierskych stavieb na území SR, charakter investora (štát) a jeho pravidlá a metódy pri výbere stavebného podniku, ako aj nevyhnutnosť stavebného podniku disponovať potrebným technickým vybavením a kvalifikovanými odborníkmi.

	Vzhľadom na skutočnosť, že výstavbu inžinierskych stavieb na území SR nie je možné podľa § 3 ods. 3, 4 a 5 zákona považovať za zhodnú a ani za vzájomne zastupiteľnú s výstavbou iných stavieb a vzhľadom na významnú vyjednávaciu silu investorov, predovšetkým štátu, ktorý kladie požiadavky na realizátora inžinierskych stavieb na území SR, ako špecifický charakter a spôsob výberu stavebného podniku prostredníctvom verejných súťaží, úrad zadefinoval výstavbu inžinierskych stavieb na území SR ako samostatný relevantný trh. 

6. Podiely na trhu

Účastník konania Desta prostredníctvom právneho zástupcu v oznámení predmetnej koncentrácie odhadol nasledujúce trhové podiely účastníka koncentrácie Desta a spoločností začlenených do skupiny Desta a účastníka koncentrácie Hydrotranzit a jeho dcérskych spoločností ako aj ich konkurentov, dosiahnuté v roku 2004, pričom za prvý polrok roku 2005 nepredpokladal výraznejšie zmeny. Pri relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR vychádzal z odhadu celkovej veľkosti trhu 50 miliárd Sk a pri relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR vychádzal z odhadu celkovej veľkosti trhu 33 miliárd Sk.

6.1. Relevantný trh výstavby nebytových budov na území SR

Na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR:

Skupina STRABAG/ZIPP	10,0 %;
Sibamac, a. s., Bratislava	3,2 %;
Váhostav - SK, a. s., Žilina	2,4 %;
CHEMKOSTAV, a. s., Michalovce	2,0 %;
EURO - BUILDING, a. s., Bratislava	1,4 %;
Hydrotranzit	0,9 %;
Koksmont	0,06 %;
Ostatní	80,4 %.

Vzhľadom na to, že účastník konania Desta odhadol vyššie uvedené podiely na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR na základe štatistických údajov, úrad pokladal údaje o podiele na definovanom relevantnom trhu za hodnoverné a zodpovedajúce skutočnosti.

Na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR pôsobil účastník koncentrácie Desta nepriamo a spoločne s podnikateľom Focus prostredníctvom účastníka koncentrácie Hydrotranzit, ktorý v menšej miere staval nebytové stavby ako budovy pre kultúru, veľkokapacitné zásobníky, ekologické stavby a iné. Podnikateľ Koksmont, ktorý je dcérskou spoločnosťou podnikateľa Hydrotranzit, pôsobil na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR a zameriaval sa na výstavbu a opravy objektov koksární.
Účastník koncentrácie Hydrotranzit mal podiel na trhu 0,9 % a jeho dcérska spoločnosť Koksmont mala podiel na trhu 0,06 %.

Celkový podiel konkurentov účastníkov koncentrácie Desta a Hydrotranzit na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR dosiahol viac ako 98 %. Podiely na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR jednotlivých konkurentov, t. j. skupiny STRABAG/ZIPP sa odhaduje na 10 %; Sibamac, a. s., Bratislava, sa odhaduje na 3,2 %; Váhostav - SK, a. s., Žilina, sa odhaduje na 2,4 %; CHEMKOSTAV, a. s., Michalovce, sa odhaduje na 2 % a jednotlivé podiely ostatných stavebných podnikov sa odhadujú na menej než 1,5 %.
Z uvedeného vyplýva, že skupina STRABAG/ZIPP je vedúcim stavebným podnikom na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR s 10 %-ným podielom na trhu a ostatné stavebné podniky, medzi ktoré patria účastník koncentrácie Desta a Hydrotranzit, majú podiely na trhu do 3,2 %.

6.2. Relevantný trh výstavby inžinierskych stavieb na území SR

Na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR:

Doprastav, a. s., Bratislava	27,3 %;
Inžinierske stavby, a. s., Košice	7,6 %;
Skupina STRABAG/ZIPP	6,0 %;
Skupina SKANSKA	4,8 %;
CESTY NITRA, a. s., Nitra	3,0 %;
Hydrotranzit	0,6 %;
Getra	0,2 %;
Ostatní	50,5 %.

Vzhľadom na to, že účastník konania Desta odhadol vyššie uvedené podiely na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR na základe štatistických údajov, úrad pokladal údaje o podiele na definovanom relevantnom trhu za hodnoverné a zodpovedajúce skutočnosti.

Podnikateľ Desta pôsobil nepriamo a spoločne s podnikateľom Focus na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR prostredníctvom účastníka koncentrácie Hydrotranzit, ktorý staval najmä líniové stavby pre prepravu ropy a zemného plynu, tunel a iné. Podnikateľ Getra, ktorý je dcérskou spoločnosťou podnikateľa Hydrotranzit, pôsobil na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR a zameriaval sa na výstavbu železničných tratí a železničných stavieb, súvisiace opravy, montáže a demontáže koľají a vykonával aj demolácie a búracie práce.
Účastník koncentrácie Hydrotranzit mal podiel na trhu 0,6 % a jeho dcérska spoločnosť Getra mala podiel na trhu 0,2 %.
Na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR celkový podiel konkurentov účastníkov koncentrácie Desta a Hydrotranzit dosiahol výšku 99 %. Na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR sa podiely jednotlivých konkurentov odhadujú nasledovne, t. j. Doprastav, a. s., Bratislava, na 27,3 %; Inžinierske stavby, a. s., Košice, na 7,6 %;  skupina STRABAG/ZIPP na 6 %, skupiny SKANSKA na 4,8 %; CESTY NITRA, a. s., Nitra, na 3 % a jednotlivé podiely ostatných stavebných podnikov sa odhadujú do výšky 3 %.
Z uvedeného vyplýva, že Doprastav, a. s., Bratislava, má takmer tretinový podiel na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR, ďalšie stavebné podniky majú 3 až 7,6 %-ný podiel na trhu a ostatné stavebné podniky, medzi ktoré patrí aj účastník koncentrácie Hydrotranzit a jeho dcérska spoločnosť Getra, majú podiely na trhu menej ako 1 %.

7. Postavenie na trhu

	Podľa § 8 ods. 1 zákona dominantné postavenie na relevantnom trhu má podnikateľ alebo niekoľko podnikateľov, ktorí nie sú vystavení podstatnej súťaži a ktorí sa vzhľadom na svoju ekonomickú silu môžu správať nezávisle.

Úrad prešetroval bariéry vstupu na jednotlivé relevantné trhy. Na základe vlastného šetrenia a na základe informácií a podkladov, ktoré boli poskytnuté úradu účastníkom konania Desta prostredníctvom právneho zástupcu, úrad zistil nasledujúce skutočnosti:

7.1. Možnosti vstupu na relevantný trh výstavby nebytových budov na území SR

Právne a regulačné bariéry vstupu na trh
Podnikateľ, ktorý chce podnikať na relevantnom trhu výstavby bytových budov na území SR musí podľa prílohy číslo 1 zákona č. 455/1991 Zb. získať potrebné oprávnenie na vykonávanie remeselných živností v skupine 113 - stavebníctvo alebo podľa prílohy číslo 2 zákona č. 455/1991 Zb. na vykonávanie viazaných živností v skupine 213 - stavebníctvo.
Na relevantnom trhu výstavby bytových budov na území SR neexistujú obmedzenia tvorené nevyhnutnosťou uplatňovať know-how, patentu alebo iné práva duševného vlastníctva.

Náklady vstupu na trh
	Z prieskumu trhu vyplýva, že stavebný podnik musí byť dostatočne silný na to, aby bol schopný prefinancovať stavbu z vlastných zdrojov, výška stavebnej investície nesmie presiahnuť výšku obratu stavebnej spoločnosti. Pri stavbách menšieho rozsahu k zaplateniu dochádza až po ukončení stavby a pri stavbách veľkého rozsahu musí byť stavebný podnik schopný zo začiatku prefinancovať stavbu. Niektorí investori po ukončení stavby zadržia do 10 % z ceny stavebného diela ako záruku (napr. formou bankovej garancie).
	Vzhľadom na vyššie uvedené celkové náklady vstupu na trh výstavby bytových budov na území SR závisia od rozpočtových nákladov prvej realizovanej stavby, prevádzkových nákladov, nákladov na propagáciu a reklamu a iných nákladov.

Dostupnosť surovín
Stavebné podniky nakupujú stavebné materiály potrebné na výstavbu budov priamo od výrobcov alebo v predajnej sieti. Vzhľadom na to, že dostupnosť rôznych druhov a značiek stavebných materiálov je dobrá, stavebný podnikateľ, ktorý má záujem vstúpiť na definované relevantné trhy, by nemal mať problém s prístupom k potrebným stavebným materiálom.

Vstup podnikateľov na relevantný trh
Domáci aj zahraničný podnikateľ pri vstupe na relevantný trh výstavby bytových budov na území SR musí získať vyššie uvedené oprávnenie.
Prieskumom trhu úrad zistil, že zahraničný stavebný podnik pri vstupe na relevantný trh výstavby bytových budov na území SR na rozdiel od domáceho stavebného podniku čelí neznalosti trhu a jeho zvyklostiam; vysokým nákladom na presun strojov a zariadení; sťahovaniu a presunu kvalifikovaných a odborných pracovníkov zo zahraničia; ktoré predstavujú vysokú vstupnú bariéru pre zahraničný stavebný podnik pri vstupe na domáci trh. Navyše investori pri výbere realizátora stavby požadujú od stavebného podniku, aby mal z minulosti skúsenosti s realizovaním stavby na území SR.

Zmluvy o spolupráci
Z prieskumu trhu vyplynulo, že pre neznalosť trhu v SR zahraničný stavebný podnik pri vstupe na trh SR spolupracuje alebo vytvára konzorciá s domácim stavebným podnikom. Zahraničný stavebný podnik potom obvykle poskytuje technickú a finančnú pomoc a riadi stavbu, domáci stavebný podnik poskytne stavebný materiál, strojné a ľudské kapacity.

Ceny
	Na definovaných relevantných trhoch sa ceny tvoria dohodou na základe vstupných nákladov a primeraného zisku. Investori oslovujú stavebné podniky priamo, t. j. zväčša nevypisujú verejné obchodné súťaže ani neuverejňujú inzeráty. Majú vypracované vlastné metódy hodnotenia stavebnej spoločnosti. 

Záver pre výstavbu bytových budov na území SR
Vzhľadom na to, že na relevantnom trhu výstavby bytových budov na území SR pôsobí veľké množstvo stavebných podnikov s nízkymi podielmi na trhu; existuje voľná tvorba ceny; vstup na tento relevantný trh nie je príliš finančne náročný, aj napriek vyššie popísaným bariéram vstupu na trh pre zahraničných podnikateľov a z tohto dôvodu čiastočne uzavretým vstupom na tento relevantný trh pre zahraničné stavebné podniky, úrad zistil, že podnikateľ Desta je vystavený podstatnej hospodárskej súťaži a vzhľadom na svoju ekonomickú silu sa nemôže správať nezávisle. Z uvedeného dôvodu nemá podnikateľ Desta dominantné postavenie na relevantnom trhu výstavby bytových budov na území SR.

7.2. Možnosti vstupu na relevantný trh výstavby inžinierskych stavieb na území SR

Úrad ďalej zo záverov prieskumu trhu zistil, že bariéry vstupu na relevantný trh výstavby inžinierskych stavieb na území SR sú takmer zhodné s bariérami vstupu na relevantný trh výstavby bytových budov na území SR a z tohto dôvodu nemá podnikateľ Desta dominantné postavenie na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR.

8. Dopad koncentrácie na hospodársku súťaž

Účastník predmetného konania Desta ako dôvod koncentrácie uviedol nasledovné:

	„Dôvodom koncentrácie je najmä spojenie personálnych a technických kapacít pre spoločné stavebné projekty v SR.“

	Ako vyhodnotenie účinkov predmetnej koncentrácie účastník konania Desta uviedol nasledovné:

	„Predpokladáme úsporu nákladov, a tým možnosť zníženia ceny našich stavebných dodávok, nakoľko niektoré dodávky budeme vedieť zabezpečiť vlastnými technickými a personálnymi kapacitami - bez nutnosti cudzích a drahších subdodávok.“
Vzhľadom na to, že sa zvýšia kapacity účastníkov koncentrácie a ich dostupnosť (ponuka výhodnejšej ceny, termínov dodania a podobne), vo vzťahu k odberateľom sa predpokladá zlepšenie konkurencie-schopnosti.
Ďalším podnikateľským zámerom účastníka konania Desta je, aby podnikateľ PSJ holding priamo riadil podnikateľa Hydrotranzit. Podnikateľ Hydrotranzit plánuje rozvíjať svoje stavebné aktivity najmä v SR vo výstavbe a rekonštrukcii produktovodov a veľkokapacitných zásobníkov.

	Úrad posudzoval dopad predmetnej koncentrácie na hospodársku súťaž na dvoch definovaných relevantných trhoch: výstavby bytových budov na území SR a výstavby inžinierskych stavieb na území SR.
Úrad vychádzal z prieskumu trhu a z informácií a podkladov zaslaných účastníkom konania Desta, pričom vzal do úvahy nasledovné:

8.1. Relevantný trh výstavby nebytových budov na území SR

Vzhľadom na to, že pred uskutočnení predmetnej koncentrácie podnikateľ Desta pôsobil nepriamo a spoločne s podnikateľom Focus na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR prostredníctvom podnikateľa Hydrotranzit, po uskutočnení posudzovanej koncentrácie sa počet podnikateľov na tomto relevantnom trhu nezmení. Podnikateľ Desta bude mať naďalej nízky podiel na tomto relevantnom trhu a taktiež na ňom bude vo veľkej miere pôsobiť konkurencia, z čoho vyplýva, že podnikateľ Desta nebude mať dominantné postavenie na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR. Predmetná koncentrácia neovplyvní intenzitu hospodárskej súťaže na definovanom relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR.

8.2. Relevantný trh výstavby inžinierskych stavieb na území SR

Na relevantných trhoch výstavby nebytových budov na území SR a výstavby inžinierskych stavieb na území SR sú podmienky podnikania podobné a bariéry vstupu na trh sú takmer zhodné, z tohto dôvodu je aj dopad predmetnej koncentrácie na hospodársku súťaž na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR rovnaký a predmetná koncentrácia neovplyvní intenzitu hospodárskej súťaže na definovanom relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR.

9. Záver

	Vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností úrad zistil, že podnikateľ Desta a podnikateľ Hydrotranzit na relevantných výstavby nebytových budov na území SR a výstavby inžinierskych stavieb na území SR boli pred uskutočnením predmetnej koncentrácie vystavení podstatnej súťaži a vzhľadom na svoju ekonomickú silu sa nemohli správať nezávisle, a preto nemali dominantné postavenie na relevantných trhoch výstavby nebytových budov na území SR a výstavby inžinierskych stavieb na území SR.
Vzhľadom na to, že pred uskutočnením predmetnej koncentrácie podnikateľ Desta pôsobil nepriamo a spoločne s podnikateľom Focus prostredníctvom podnikateľa Hydrotranzit na relevantných trhoch výstavby nebytových budov na území SR a výstavby inžinierskych stavieb na území SR, po uskutočnení predmetnej koncentrácie sa podiel na relevantnom trhu výstavby nebytových budov na území SR trhu podnikateľa Desta vo výške 0,096 % nezmení a taktiež sa nezmení jeho podiel na relevantnom trhu výstavby inžinierskych stavieb na území SR vo výške 0,8 %. Podnikatelia Desta a Hydrotranzit budú aj naďalej vystavení podstatnej hospodárskej súťaži a nebudú sa môcť správať nezávisle.

Po preskúmaní dopadu predmetnej koncentrácie, ktorá podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. a) zákona, na jednotlivé definované relevantné trhy, úrad dospel k záveru, že koncentrácia podnikateľov Desta a Hydrotranzit nevytvára alebo neposilňuje dominantné postavenie, dôsledkom ktorého sú významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže na definovaných relevantných trhoch.

Podľa § 12 ods. 8 zákona rozhodnutie, ktoré úrad vydá podľa § 12 ods. 1, 2 a 3 zákona, sa vzťahuje aj na obmedzenie súťaže, ktoré s koncentráciou priamo súvisia a sú nevyhnutné na jej uskutočnenie.

	Podľa § 33 zákona úrad listom číslo 4946/PMÚ SR/2005 zo dňa 9. 9. 2005 podal účastníkovi konania Desta prostredníctvom jeho právneho zástupcu informáciu o záveroch prešetrovania vo veci predmetnej koncentrácie, ku ktorým úrad na základe jemu dostupných informácií a podkladov dospel a vyzval ho, aby sa ústne alebo písomne vyjadril k jeho podkladu a k spôsobu jeho zistenia, prípadne aby navrhol jeho doplnenie.

	Účastník konania Desta prostredníctvom právneho zástupcu listom, zaevidovaným úradom pod číslom 5037/2005 dňa 14. 9. 2005, súhlasil so závermi prešetrovania vo veci predmetnej koncentrácie, skutočnosti uvedené vo výzve úradu považoval za dostatočný podklad pre vydanie rozhodnutia o koncentrácii a podklady pre vydanie rozhodnutia nenavrhol doplniť.

	Na základe vyššie uvedených skutočností úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia.

P o u č e n i e :

	Podľa ustanovenia § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov v spojení s § 18 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu možno podať rozklad Rade Protimonopolného úradu Slovenskej republiky prostredníctvom Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, odboru koncentrácií, Drieňová 24, 826 03 Bratislava, v lehote do 15 dní odo dňa doručenia tohto rozhodnutia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

	Ing. Emília Babiaková
	hlavný štátny radca -
	splnomocnenkyňa pre koncentrácie

Rozhodnutie sa doručí:

Mgr. Miroslav Ondrej
advokát
Panská 13
811 01  Bratislava 1