PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo: 2005/DZ/2/1/133                                            Bratislava 14.12.2005

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia v správnom konaní č. 0091/OZ/2005 začatom dňa 10.10.2005 z vlastného podnetu vo veci možného zneužívania dominantného postavenia podnikateľom Slovak Telecom, a.s., Námestie slobody 6, 817 62 Bratislava, IČO: 35 763 469

rozhodol

1. Tak, že konanie spoločnosti Slovak Telecom, a.s., Námestie slobody 6, 817 62 Bratislava, IČO: 35 763 469 spočívajúce v predložení cenovej ponuky z augusta 2004 pre Ľudovú banku, a.s. v rámci výberového konania na riešenie „Integrovanej komunikačnej platformy pre Ľudovú Banku, a.s.“ uskutočneného v období jún – september 2004 za súčasného uplatňovania cien za prenájom okruhov voči konkurentom podľa „Všeobecných podmienok spoločnosti Slovak Telecom, a.s. na poskytovanie verejnej telekomunikačnej služby prenájmu telekomunikačných okruhov“ účinných od 01.09.2003 a „Tarify Slovak Telecom (ďalej len ST) pre poskytovanie služby prenájmu telekomunikačných okruhov“ účinnej od 01.05.2004 je zneužitím dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z. a zákona č. 240/2004 Z. z. na relevantnom trhu poskytovania služby prenajatých okruhov za účelom vybudovania VPS v rámci Výberového konania na riešenie „Integrovanej komunikačnej platformy pre Ľudovú Banku, a.s.“ uskutočneného v období jún – september 2004  a je podľa § 8 ods. 6 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z. a zákona č. 204/2004 Z. z. zakázané.

2. Na základe § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z. a zákona č. 204/2004 Z. z. tak, že za zneužitie dominantného postavenia uvedeného v bode 1 tohto rozhodnutia ukladá spoločnosti Slovak Telecom, a.s., Námestie slobody 6, 817 62 Bratislava, IČO: 35 763 469 peňažnú pokutu vo výške 80 000 000,- Sk, slovom osemdesiat miliónov korún, ktorú je povinný uhradiť v lehote 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia Protimonopolnému úradu Slovenskej republiky na účet 7000060793/8180 KS 1118 VS 200521133 vedený v Štátnej pokladnici.

Odôvodnenie:

Dňa 10.12.2004 Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia (ďalej len „úrad“) obdržal od spoločnosti Orange Slovensko, a.s., Prievozská 6/A, 821 09 Bratislava (ďalej len „Orange Slovensko, a.s.“) Oznámenie o možnom zneužívaní dominantného postavenia spoločnosťou Slovak Telecom, a.s., Námestie slobody 6, 817 62 Bratislava (ďalej len „Slovak Telecom, a.s.“) v rámci výberového konania na riešenie „Integrovanej komunikačnej platformy pre Ľudovú Banku, a.s.“ uskutočneného v období jún – september 2004.

Na základe § 22 ods. 1 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z. a zákona č. 204/2004 Z. z. (ďalej len „zákon“), začal úrad vykonávať všeobecné šetrenie na trhu, na základe ktorého dospel k záveru možného porušenia § 8 zákona.

Z tohto dôvodu začal úrad z vlastného podnetu dňa 10.10.2005 na základe § 25 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z., zákona č. 204/2004 Z. z. a zákona č. 68/2005 Z. z. (ďalej len „zákon č. 136/2001 Z. z.“) v spojení s § 18 ods. 2  zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov (ďalej len „Správny poriadok“) správne konanie č. 0091/OZ/2005 voči spoločnosti Slovak Telecom, a.s. vo veci možného zneužitia dominantného postavenia podľa § 8 zákona v rámci výberového konania na riešenie „Integrovanej komunikačnej platformy pre Ľudovú Banku, a.s.“ uskutočneného v období jún – september 2004 (ďalej len „Výberové konanie“).

Podľa § 2 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. sa zákon vzťahuje na podnikateľov, orgány štátnej správy pri výkone štátnej správy orgány územnej samosprávy pri výkone samosprávy a pri prenesenom výkone štátnej správy a orgány záujmovej samosprávy pri prenesenom výkone štátnej správy. Podľa § 3 ods. 2 zákona č. 136/2001 Z. z. podnikateľ na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (§ 2 Obchodného zákonníka) ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.

Slovak Telecom, a.s., ako vyplýva z výpisu z Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I, oddiel: Sa, vložka č: 2081/B, je právnická osoba s právnou formou akciová spoločnosť. V predmete činnosti má zapísané široké spektrum činností napr. prenos všetkých signálov a informácií po jednotnej telekomunikačnej sieti, s výnimkou jej častí výhradne vymedzených iným prevádzkovateľom, prenos, vysielanie a príjem rozhlasových, televíznych a ostatných komunikačných signálov pre prevádzkovateľov zo zákona a pre prevádzkovateľov na základe udelených licencií, poskytovanie telekomunikačných a rádiokomunikačných služieb za úhradu, atď.

Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že spoločnosť Slovak Telecom, a.s. je podnikateľom podľa § 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodného zákonníka v znení neskorších predpisov, preto je podnikateľom aj podľa § 3 ods. 2 zákona č. 136/2001 Z. z.

Podľa § 25 ods. 3 písm. b) zákona č. 136/2001 Z. z. účastníkom konania v prípade zneužívania dominantného postavenia je len podnikateľ, ktorého činnosť alebo konanie je možným zneužívaním dominantného postavenia. Účastníkom tohto konania je podľa § 25 ods. 3 písm. b) zákona č. 136/2001 Z. z. spoločnosť Slovak Telecom, a.s.

V súlade s § 33 zákona č. 136/2001 Z. z., úrad vyzval účastníka konania listom č. 6341/PMÚ SR/2005 zo dňa 16.11.2005, aby sa ústne alebo písomne vyjadril k podkladom rozhodnutia a k spôsobu ich zistenia, prípadne aby navrhol jeho doplnenie a podal mu informáciu o záveroch, ku ktorým dospel. 

Aplikácia právnych predpisov.

Toto správne konanie sa začalo a pokračuje za účinnosti zákona č. 136/2001 Z. z., preto úrad v tomto správnom konaní postupoval procesne podľa zákona č. 136/2001 Z. z.

Na konanie podnikateľa je vždy potrebné aplikovať zákon účinný v čase, kedy ku konaniu došlo. Hodnotené konanie prebiehalo počas účinnosti zákona, preto úrad v hmotno-právnej oblasti postupoval podľa zákona.

Pre posúdenie zneužívania dominantného postavenia na relevantnom trhu úrad najskôr definoval relevantný trh. 

A. RELEVANTNÉ TRHY

Slovak Telecom, a.s. je poskytovateľom telekomunikačných služieb v Slovenskej republike s dlhoročnou tradíciou a je súčasťou nadnárodnej skupiny firiem Deutsche Telekom Group. Majoritným akcionárom Slovak Telecom, a.s. je spoločnosť  Deutsche Telekom AG s podielom 51 % akcií. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky vlastní 34 % akcií a Fond národného majetku Slovenskej republiky 15 % akcií. 

V roku 2002 v rámci reštrukturalizácie Rádiokomunikácií, o. z., založila spoločnosť Slovak Telecom, a. s., dve dcérske spoločnosti RK Tower, s. r. o., a RK Transmission, s. r. o., v ktorých je jediným spoločníkom. Dňa 31. decembra 2004 sa Slovak Telecom, a.s. stal výlučným vlastníkom spoločnosti T-Mobile Slovensko, a.s., ktorá je poskytovateľom služieb mobilnej komunikácie a prevádzkovateľom dátových sietí. T-Mobile Slovensko, a.s. prevádzkuje tri siete: digitálnu sieť GSM (900 a 1800 MHz), verejnú dátovú sieť a analógovú sieť NMT. Slovak Telecom, a.s. odkúpil zvyšný 49-percentný podiel spoločnosti T-Mobile Slovensko, a.s. od konzorcia Atlantic West B.V. Spoločnosť T-Mobile Slovensko, a.s. aj po zrealizovaní transakcie zostáva samostatným právnym subjektom. 

Slovak Telecom, a.s. je členom významných domácich organizácií pôsobiacich v oblasti informačných a komunikačných technológií a rozvoja podnikania [Slovenská spoločnosť pre zahraničnú politiku (SFPA), Fórum pre komunikačné technológie, ITAS (IT Asociácia Slovenska), Slovenská asociácia pre elektronický obchod (SAEO), Podnikateľská aliancia Slovenska (PAS) – Centrum pre hospodársky rozvoj (CPHR)]. Slovak Telecom, a.s. je tiež členom Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory, Americkej obchodnej komory a Francúzskej obchodnej komory. 

Slovak Telecom, a.s. je rovnako členom Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU), ETNO (European Telecommuniciations Network Operators Association), ETP (European Telecommunications Platform), ETIS (E- and Telecommuniciations Information Services), ETSI (European Telecommunications Standards Institute).

Slovak Telecom, a.s. poskytuje národné i medzinárodné telefónne služby, široké portfólio dátových služieb, internetových služieb vrátane širokopásmového prístupu, zabezpečuje distribúciu a šírenie rozhlasového a televízneho signálu a ponúka veľký rozsah služieb s pridanou hodnotou. Jednou z týchto služieb je aj služba Virtuálnej privátnej siete (Virtual private network).

V súčasnosti existujú virtuálne siete dátové a hlasové (pevné aj mobilné), avšak toto rozhodnutie a nasledovný text sa bude týkať len dátových virtuálnych privátnych sietí. Výberové konanie sa týkalo aj hlasových služieb, avšak ponuky účastníkov Výberového konania nie je možné nákladovo porovnávať, keďže sú poskytované rôznymi technológiami (pevná linka - mobil), preto táto časť ponúk nie je súčasťou tohto rozhodnutia. Hlasová a dátová VPS sú dva rôzne typy VPS, ktoré môžu byť poskytované samostatne a nie sú na sebe technologicky ani inak závislé, čo, okrem iného, potvrdzuje existencia subjektov (viď spis), ktoré dátovú VPS odoberajú od iného poskytovateľa ako hlasovú VPS. Z tohto vyplýva aj skutočnosť, že tieto dva typy služieb od seba možno oddeliť a považovať za samostatné relevantné trhy. Princíp technologickej neutrality je regulačný inštitút, ktorý s touto problematikou nesúvisí. Ďalšie dôvody, prečo úrad nezahrnul hlasové služby do analýzy protisúťažného konania sú uvedené nižšie v tomto rozhodnutí v časti „Činnosti a konania“.

Dátová virtuálna privátna sieť (ďalej len „VPS“) je uzatvorená počítačová sieť vybudovaná v otvorenom prostredí verejných sietí, najmä internetu, pomocou rôznych šifrovacích zariadení. Umožňuje bezpečný kryptovaný prenos IP dát medzi privátnymi sieťami cez verejnú TCP/IP sieť. Na enkrypciu dát na IP vrstve využíva VPN tzv. tunelovanie. 

Dátová VPS je technológia prepojenia pobočiek organizácie počítačovou sieťou prostredníctvom verejných infraštruktúr (napríklad cez Internet), pričom spĺňa podmienky vysokej bezpečnosti a funkčnosti, známe z bežných privátnych sietí. VPS vytvára základný komunikačný systém celej firmy a umožňuje vybudovať a prevádzkovať prepojenie počítačových sietí pobočiek tak, ako keby boli prepojené klasickou počítačovou sieťou v jednej budove. VPS ďalej umožňuje napr. vytvoriť vysoko výkonné prostredie intranetu (informačný server pre zamestnancov organizácie, pre distribúciu dokumentov v rámci organizácie a ako nástroj riadenia) a extranetu (spojenie s intranetmi ďalších organizácií definovaným spôsobom), ktoré umožňuje zdieľať aplikácie, databázy, dokumenty, zoznamy, viesť distribuované účtovníctvo, podporuje podnikový informačný a riadiaci systém s vysoko zabezpečeným prenosom vo všetkých pobočkách a s okamžitou aktualizáciou dát. VPS umožňuje jednoduchý prístup vzdialených užívateľov k zákazníckej sieti. Po prepojení s pobočkovou ústredňou je možné do virtuálnej siete integrovať celú škálu hlasových služieb (volania do zahraničia za zvýhodnenú tarifu, volania medzi pobočkami zadarmo). Zákazníkovi môže prevádzkovať rovnaké aplikácie vo všetkých pobočkách a zdieľať informácie v rámci spoločnosti, prípadne s dodávateľmi, alebo odberateľmi, vrátane on-line komunikácie. 

VPS tiež umožňuje:

-	jednoduchý prístup mobilných užívateľov k systémom organizácie (pripojenie cez notebook),
-	integráciu s prístupom do Internetu s definovanými pravidlami a bezpečnosťou .

Inými slovami, ľubovoľný podnik môže pozostávať z niekoľkých pobočiek rozmiestnených v rozličných vzdialených lokalitách, pričom každá z nich využíva vlastnú podnikovú komunikačnú sieť – LAN (Local area network). Prepojenie takýchto samostatných podnikových LAN sietí do jednej siete pomocou spoločne využívaných prostriedkov verejnej siete sa nazýva Virtuálna privátna sieť. So spoločne využívanými prostriedkami verejnej siete medzi niekoľkými VPS je protikladom k sieťam využívajúcim na prepojenie prenajaté okruhy, ktoré môže využívať len ich vlastník (prenajatý okruh slúži na spojenie dvoch bodov zákazníka, pričom mu poskytuje vyhradenú prenosovú kapacitu). VPS patrí do skupiny služieb, ktoré prostredníctvom dátovej infraštruktúry verejného prevádzkovateľa poskytujú rovnaký komfort a bezpečnosť ako siete budované prostredníctvom prenajatých alebo privátne vybudovaných okruhov medzi miestami užívateľa služby. Výhody VPS spočívajú v ekonomickej výhodnosti služby pre užívateľa, kedy nepotrebuje využívať množstvo prenajatých okruhov, ale pripája sa priamo len do najbližšieho uzla verejného prevádzkovateľa a následne zdieľa jeho infraštruktúru s inými užívateľmi. 

Jednotlivé dátové služby VPS sa svojimi vlastnosťami môžu líšiť, pretože VPS je možné poskytnúť viacerými spôsobmi líšiacimi sa charakteristikou technického, resp. technologického riešenia a požiadaviek zákazníka. Služby VPS sú špecifickým „na mieru ušitým“ riešením pre uspokojenie komunikačných potrieb zákazníka. Pri rozhodovaní o vhodnej technológii VPS sa prihliada na nasledovné vlastnosti realizovanej siete: modularita, pružnosť ponúkaných sietí, kvalita služby, komplexná realizácia, riedenie siete, zabezpečenie prevádzky podľa potrieb užívateľa, spoplatňovanie, náklady na realizáciu, prenos dát medzi lokalitami siete (LAN), automatická konfigurácia a zálohovanie.

VPS slúžia pre banky napr. na poskytovanie konektivity užívateľov z obchodných miest voči centrále pre zabezpečenie dostupnosti bankového informačného systému v reálnom čase, e-mailovej komunikácie a transportu transakcií z bankomatov a POS terminálov. VPS je tiež potrebná na ochranu vnútrobankovej komunikácie a na vnútrofiremnú komunikáciu medzi zamestnancami centrály banky a pobočiek a na bezpečné komunikačné prepojenie medzi centrálou a pobočkami banky.

Podľa prevádzkovateľom zvolenej technológie je možné rozoznať niekoľko typov služieb (X.25, Frame relay, ATM a MPLS), všetky však v zásade vychádzajú z rovnakého základu, a to pripojiť užívateľa k najbližšiemu bodu služby a využívať infraštruktúru, ktorá je dostupná viacerým užívateľom súčasne. Napr. X.25 je najstaršia technológia a je postupne nahrádzaná novšími a výkonnejšími. Dnes až na určité výnimky slúži na pripojenie pomalo-rýchlostných transakčných systémov najmä v bankovom sektore – ATM, POS. Najnovšou technológiou je MPLS (Multi Protocol Label Switching), ktorá umožňuje integráciu ďalších telekomunikačných služieb, ako je prístup do verejného internetu a k hlasovej službe a poskytuje možnosť komunikácie medzi pobočkami typu „každý s každým“. Komunikácia pomocou služby MPLS prebieha prostredníctvom protokolu IP (Internet Protokol) a táto služba je vhodná pre prenos všetkých druhov dát (e-mail, SAP, CRM, video...). Komunikácia „každý s každým“ umožňuje prispôsobiť architektúru dátovej VPS skutočným komunikačným potrebám zákazníka, čo poskytuje významnú finančnú výhodu oproti VPS s hviezdicovou topológiou (napr. Frame relay), pri ktorej zákazník zvyčajne smeruje dátovú komunikáciu do jedného bodu.  Obr. 1 znázorňuje schému služby MPLS VPN spoločnosti Slovak Telcom, a.s. a obr. 2 schému služby Frame Relay spoločnosti Slovak Telcom, a.s.

Obr. 1.

Obr. 2

Každá VPS pozostáva z viacerých nevyhnutných komponentov, ktoré možno rozdeliť do troch skupín: 

-	Užívateľ: koncové telekomunikačné zariadenie (napr. servre, modemy a access routre), ktoré je potrebné na pripojenie k infraštruktúre poskytovateľa,

-	Prístupový okruh: je potrebný na pripojenie užívateľa resp. jeho koncového telekomunikačného zariadenia k infraštruktúre poskytovateľa. Prístupový okruh je teoreticky možné realizovať prostredníctvom viacerých médií (metalické vedenie, FWA, atď.) v závislosti od toho, či sa dané médium v mieste pripojenia nachádza,

-	Infraštruktúra poskytovateľa: ide o samotnú službu, ktorá je závislá na zvolenej technológii (IP, ATM, Frame relay, ...).

S týmto súvisí aj výsledná podoba ponúkanej koncovej ceny pre koncového užívateľa, kde môže byť cena predložená za každý komponent osobitne alebo je cena predložená podľa skupín komponentov (v rôznych kombináciách) alebo je predložená jediná výsledná cena.

Každý podnikateľ, ktorý chce poskytovať služby VPS tak musí mať k dispozícii (vlastníctvo, prenájom, atď.) všetky potrebné vyššie uvedené komponenty. 

Trh dátových VPS služieb v SR je charakterizovaný dátumom uvedenia VPS na trh v roku 1991 a následného vývoja, a to či už na základe zákazníckych požiadaviek, technologického vývoja ako aj hráčov, ktorí na trh postupne vstupovali a ich kapitálovej vybavenosti pre budovanie potrebnej infraštruktúry. Najpoužívanejšie je Frame relay.

Služba VPS dokáže osloviť celý segment trhu malých a stredných podnikateľov a veľkých podnikateľov (cca. 4500 spoločností), avšak penetrácia je pod úrovňou 10%. Z hľadiska segmentu je VPN určená najmä právnickým osobám – malým a stredným podnikateľom a veľkým podnikateľom – ide teda najmä o subjekty s viac než dvoma geograficky oddelenými pracoviskami a počtom zamestnancov viac ako 50. U týchto zákazníkov je zvýšená požiadavka na využívanie komunikačných technológií s úrovňou garancie kvality a bezpečnosti elektronickej komunikačnej služby. Celkový trh VPS na Slovensku v roku 2004 dosahoval asi 1 mld. SKK ročne. 

VPS poskytuje resp. mohlo by poskytovať viacero podnikateľov, ako napríklad Slovak Telecom, a.s., T-Mobile Slovensko, a.s., Orange slovensko, a.s., eTel Slovensko, s.r.o., GTS Slovakia, s.r.o., Nextra, s.r.o. a Slovanet, a.s. Tento trh je dynamicky rastúci s ohľadom na vývoj technológií a v poslednom čase najmä s nástupom IP služby VPS. IP je známy z používania v celosvetovej sieti internet a ako taký patrí medzi najvyužívanejšie protokoly na prenos dát na svete. Je všeobecne známy, dôsledne popísaný a ľahko aplikovateľný poskytovateľmi elektronických komunikačných služieb ale aj užívateľmi. 

Samotné poskytovanie VPS je maloobchodnou službou poskytovanou koncovým užívateľom, ktorými sú podnikatelia (napr. banky, poisťovne, atď.). Jedným z nevyhnutných komponentov VPS je prístupový okruh, ktorý slúži na pripojenie LAN koncového užívateľa do najbližšieho prístupového uzla siete poskytovateľa VPS. Prístupový okruh je teoreticky možné realizovať viacerými spôsobmi, a to vedením (metalické vedenie, optické káble, atď.) alebo tzv. „vzdušnou cestou“ (FWA, mikrovlnné spojenie, atď.), pričom na obidvoch koncoch prístupového okruhu sú určité zariadenia (modem, splitter, atď.) pripájajúce k nemu LAN na jednom konci a samotnú VPS (MPLS, Frame Relay, atď.) na druhom konci. Súčasťou prístupového okruhu je teda vždy aj účastnícke vedenie (či už káblové alebo bezdrôtové), na ktorom je prístupový okruh budovaný. Z povahy VPS vyplýva, že využitie tej ktorej technológie na realizáciu prístupového okruhu určuje najmä jej geografická dostupnosť v mieste kde sa nachádza LAN podnikateľa, ktorá má byť súčasťou VPS. Táto maloobchodná služba je teda vždy závislá od geografického rozšírenia prístupových technológií (t.j. či je vôbec možné danú lokalitu zahrnúť do VPS a keď áno, akou technológiou je to možné) a od veľkoobchodnej ponuky poskytovateľov prístupových technológií, ktorá vždy tvorí časť celkového riešenia VPS.

Vo všeobecnosti možno konštatovať, že väčšina poskytovateľov VPS nedisponuje prístupovými okruhmi, teda infraštruktúrou, ktorá umožňuje pripojiť geograficky rozptýlené pobočky podnikateľov do svojej VPS. Na prístupový okruh je potrebné použitie technológií na to určených a poskytovateľmi týchto technológií nie sú všetci poskytovatelia VPS. Medzi poskytovateľov prístupových technológií možno zaradiť Slovak Telecom, a.s. (prenajaté okruhy), Telenor Networks, a.s. (FWA 26 GHz), SWAN, a.s. (FWA 26 GHz), Damovo Slovakia, s.r.o. (Bod – bod mikrovlnné spojenie), atď.

Zo súťažného hľadiska teda vždy existujú vertikálne prepojené trhy, ktoré je potrebné brať v úvahu pri hodnotení problematiky VPS. Vrchným trhom bude trh poskytovania prístupových technológií (pre poskytovateľov VPS) a bude ho možné vždy definovať len pre konkrétny prípad. V rôznych prípadoch môže byť tento trh rôzny, čo je dané viacerými faktormi, najmä tým, že každá VPS sa môže rozprestierať v inom priestore, kde môžu byť dostupné iné prístupové technológie. Okrem tohto môže zohrať významnú úlohu aj to, o aký typ zákazníka ide (napr. či vyžaduje vysokú spoľahlivosť VPS alebo tento faktor nie je podstatný, atď.), prípadne zákazník môže vopred definovať aký typ prístupového okruhu požaduje, od čoho sa bude odvíjať nezastupiteľnosť technológií. V každom prípade však vrchný trh bude vždy zahŕňať prenajaté okruhy, ktoré sú ako jediné dostupné prakticky na celom území Slovenskej republiky.

Vrchný trh bude trhom, kde bude potrebné zisťovať, či má niektorý subjekt dominantné postavenie, a či došlo ku konaniu, ktoré možno považovať za zneužitie dominantného postavenia. V praxi môžu z hľadiska súťažnej štruktúry nastať dva prípady podľa toho, či dominant na vrchnom trhu bude poskytovať služby aj na nadväzujúcom maloobchodnom trhu. Väčšie súťažné riziko vo všeobecnosti predstavuje prípad, keď sa jedná o vertikálne integrovanú spoločnosť pôsobiacu na obidvoch vertikálne prepojených trhoch. Dominant na vrchnom trhu má takto „motiváciu“ presadiť sa aj na spodnom trhu, kde čelí tlaku konkurencie, pričom prostriedky, ktoré k dosiahnutiu tohto cieľa použije nemusia byť vždy v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže. Jedným z takýchto protisúťažných prostriedkov je tzv. stláčanie cien resp. stláčanie marže (price squeeze resp. margin squeeze) (ďalej len „margin squeeze“). Pri tejto protisúťažnej praktike nie je nevyhnutné analyzovať dominanciu na spodnom trhu, pretože je zameraná na posilnenie pozície dominanta na vrchnom trhu aj na spodnom trhu a jej uplatňovaním dochádza k oslabovaniu súťaže na tomto trhu a postupne môže dôjsť k jeho monopolizácii.

Spodným trhom bude maloobchodný trh poskytovania služieb VPS koncovým užívateľom, ktorými sú rôzne podnikateľské subjekty (napr. banky, poisťovne, atď.). Tento trh by napr. z hľadiska segmentu zákazníkov bolo možné rozčleniť na viacero subtrhov, avšak pre účely tohto prípadu to nie je potrebné, keďže k obmedzeniu súťaže dochádza na už takto najširšie vymedzenom relevantnom trhu, takže by k nemu dochádzalo aj na zúženom trhu. Spodný trh nie je typickým maloobchodným trhom, na ktorý podnikatelia umiestnia svoje produkty a uchádzajú sa o zákazníkov, ktorí si vyberajú z týchto ponúk, pričom sa jedná o produkty s vopred presne určenými charakteristikami a cenami. Každý zákazník má rôzne potreby, rôzny počet LAN umiestnených v rôznych lokalitách a výsledný produkt musí reagovať na špecifické podmienky u každého zákazníka, preto každý výsledný produkt – VPS – je čo do použitia technológií, geografického rozšírenia a ceny jedinečný. Vždy sa teda jedná o produkt ušitý zákazníkovi na mieru, kde poskytovateľ VPS musí mať pred tým, než vypracuje ponuku všetky potrebné údaje od potenciálneho zákazníka. Spoločné sú len základné charakteristiky VPS (pozri vyššie). K výberu poskytovateľa VPS dochádza na základe výberového konania resp. iného procesu výberu poskytovateľa VPS, ktorý uskutočňuje každý zákazník, keďže niektoré podstatné charakteristiky produktu (napr. cena, počet a lokalizácia LAN, atď.) nie sú stanovené vopred.

Aj keď sa v tomto prípade nejedná o konanie, ktoré by samo osebe malo plošný dopad na celý spodný maloobchodný trh, ako to bolo napr. v prípade, ktorý riešila Európska komisia s materskou spoločnosťou Slovak Telecom, a.s., so spoločnosťou Deutsche Telekom AG, ale ide o konanie v prípade jedného zákazníka, úrad postihol toto jednotlivé konanie dominanta, popísané nižšie v tomto rozhodnutí. Ak by v budúcnosti došlo k opakovaniu tejto praktiky aj pri ďalších výberových konaniach resp. iných procesoch výberu poskytovateľa VPS,  mohlo by to v konečnom dôsledku viesť dokonca až k úplnému vytlačeniu konkurentov zo spodného trhu, čo by mohlo mať negatívny vplyv na štruktúru celého spodného trhu. Súťaž medzi konkurentmi prebieha v rámci každého výberového konania resp. iného procesu výberu poskytovateľa VPS, z čoho vyplýva, že toto je zo súťažného hľadiska moment, v ktorom dochádza k stretu ponuky a dopytu a musia platiť zásady hospodárskej súťaže a toto je moment, kedy je orgán ochrany súťaže povinný zasiahnuť, ak tieto zásady boli porušené. Vzhľadom na vyššie uvedený charakter trhu, jediným možným spôsobom, ako súťažná autorita môže naplniť svoje poslanie (§ 1 zákona) je posudzovať jednotlivé konania podnikateľov v rámci výberových konaní resp. iných procesov výberu poskytovateľa VPS, ktoré môžu mať protisúťažný charakter. 

Podľa ustanovenia § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov (tzn. podľa § 1 zákona pojem tovar označuje výrobky, výkony, práce alebo služby), ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. 

Podľa ustanovenia § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov. 

Podľa ustanovenia § 3 ods. 5 zákona vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia.

Podľa ustanovenia § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený  územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

Ako už bolo vyššie uvedené, jednou z nevyhnutných súčastí VPS je prístupový okruh. Úrad počas konania zistil, že prístupový okruh je teoreticky možné realizovať viacerými technológiami. Mimoriadne dôležitú úlohu zohráva skutočnosť, kde sa nachádzajú LAN užívateľa VPS, ktoré majú byť súčasťou VPS. Geografické umiestnenie LAN určí technológiu resp. technológie, ktoré sú v danej lokalite dostupné, a ktoré je možné pri budovaní VPS použiť. Ak napr. VPS bude pozostávať z 3 LAN zákazníka umiestnených na území Bratislavy, kde je dostupné napr. FWA, prenajaté okruhy a optické vedenia, potom bude možné uvažovať o všetkých týchto spôsoboch budovania prístupového okruhu a bude možné vybudovať prístupové okruhy len na základe jednej z nich. Ak VPS bude napr. pozostávať z desiatok LAN zákazníka rozmiestnených po celom území Slovenskej republiky, potom nebude možné vybudovať VPS bez toho, aby boli použité aj/výhradne prenajaté okruhy, ktoré sú ako jediné dostupné na celom území Slovenskej republiky. Z uvedeného je zrejmé, že zastupiteľnosť jednotlivých technológií je potrebné skúmať prípad od prípadu, a to aj z dôvodu možných špecifických požiadaviek zákazníkov. Geografická dostupnosť nebude jediným faktorom, ktorý bude poskytovateľ VPS zohľadňovať pri výbere technológie na vybudovanie prístupového okruhu (pozri nižšie).

Podnet spoločnosti Orange Slovensko, a.s. smeroval voči spoločnosti Slovak Telecom, a.s., ktorá poskytuje službu prenájmu okruhov, ako jeden z alternatív riešenia prístupového okruhu, preto úrad skúmal, či prenajaté okruhy bolo možné pre účely Výberového konania nahradiť iným spôsobom tvorby prístupového okruhu. 

Úrad počas všeobecného šetrenia na trhu oslovil viacero bankových inštitúcií a poskytovateľov VPS s cieľom zistiť aké vlastnosti musia spĺňať VPS resp. aké faktory sú pre banky dôležité pri výbere VPS.

Podľa oslovených bánk sú pri výbere VPS najdôležitejšie tieto faktory (zoradené v poradí od najčastejšie sa opakujúcich po najmenej sa opakujúce v odpovediach bánk): 

•	cena
•	spoľahlivosť
•	servis
•	technológia
•	prenosová rýchlosť
•	referencie
•	bezpečnosť
•	možnosť zriaďovania ďalších účastníckych prípojok podľa potrieb banky
•	atď.

Podľa oslovených poskytovateľov VPS sú pri výbere VPS najdôležitejšie tieto faktory (zoradené v poradí od najčastejšie sa opakujúcich po najmenej sa opakujúce v odpovediach poskytovateľov VPS):

•	spoľahlivosť
•	servis
•	referencie
•	cena
•	bezpečnosť
•	komplexnosť
•	preferencie
•	technológia 
•	jednotnosť technológie (nižšie náklady na školenie a obsluhu)
•	dostupnosť
•	schopnosť pripojiť nové pobočky
•	atď.

Spoločnosť Slovak Telecom, a.s. počas správneho konania uviedla nasledovné alternatívy k prenajatým okruhom: Bod – Multibod FWA 26 GHz, Bod – Multibod FWA 28 GHz, Bod – Bod mikrovlnné spojenia, Mikrovlnné spojenie vo voľnom pásme 2,4 a 5 GHz a optické vlákna. Úrad skúmal zastupiteľnosť týchto technológií s prenajatými okruhmi.

Prenajaté okruhy slúžia na spojenie dvoch koncových bodov v telekomunikačnej sieti, pričom zabezpečujú zákazníkovi nekomutovaný, bitovo transparentný prenos signálov medzi týmito bodmi, a to v analógovej alebo digitálnej kvalite. Prenajaté okruhy sú vysoko spoľahlivé a sú odolné voči externým vplyvom. Šírka pásma prenajatých okruhov sa pohybuje od 64 kbit/s do 155 Mbit/s. K dispozícii je aj operatívna zmena parametrov a miesta pripojenia. Dostupnosť prenajatých okruhov je vysoká, keďže účastnícke vedenia, na ktorých sú zriaďované pokrývajú celé územie Slovenskej republiky. Z hľadiska hustoty a geografického rozšírenia sústavy miestnych vedení je táto infraštruktúra (budovaná desiatky rokov a z verejných prostriedkov) neporovnateľná so žiadnou inou infraštruktútou. 

Táto technológia sa môže využívať napr. na pripojenie do internetu, poskytovanie hlasových a dátových služieb, dátových a hlasových virtuálnych privátnych sietí. Sú výhodné pre veľké VPS, pretože sú dostupné všade a majú výhodu jednotnej technológie pre celú VPS, čo zákazníci oceňujú.
Okrem prenájmu okruhov mohol Orange Slovensko, a.s. na pripojenie teoreticky využiť aj ďalšiu službu Slovak Telecom, a.s., a to Carrier link, avšak reálne táto služba nemohla byť využitá, pretože zmluva o Carrier link nebola v čase Výberového konania uzatvorená. Táto zmluva bola uzatvorená s účinnosťou od 01.11.2004. Z tohto dôvodu nemožno s touto službou v rámci definície trhu v tomto prípade uvažovať. 

Technológia Bod – Multibod FWA 26 GHz je synchrónne bitovo transparentné spojenie s kapacitou od 64 kbps do 8 Mbps. Vyžaduje si priamu viditeľnosť medzi anténnou časťou zákazníckeho terminálu a bázovou stanicou (max. vzdialenosť je cca 5 - 6 km), čo obmedzuje jej použiteľnosť. Reálna dostupnosť tejto technológie prevádzkovanej spoločnosťou Telenor Networks, a.s. v 8 krajských mestách je nižšia ako 50 %. Aj druhý prevádzkovateľ, SWAN, a.s., prevádzkuje túto technológiu len v 8 krajských mestách. V porovnaní s prenajatými okruhmi sú zriaďovacie a mesačné náklady nižšie a rovnako doba zriadenia služby je výrazne kratšia. Novú bázovú stanicu je možné vybudovať v ktorejkoľvek lokalite, ale musí byť zabezpečený dostatočný počet klientov v jej dosahu pre dosiahnutie jej rentability.

Keďže prenos signálov sa uskutočňuje vzduchom, táto technológia je menej odolná voči vplyvom počasia, čo sa čiastočne dá eliminovať vhodným návrhom pri realizácii spoja (výber lokality, použité zariadenie, antény). Vplyv počasia je možný jednak na prenosovú trasu (hustý dážď, sneženie, atď.) a tiež na vonkajšiu časť koncového zariadenia (opotrebovanie, zásah bleskom, atď.). Prípadný výpadok by mohol bankovej inštitúcii spôsobiť vysoké straty.

Táto technológia je vhodná na pripojenie  do internetu, poskytovanie dátových a hlasových služieb a je vhodná pre kapacity 512 kbit/s – 1 Mbit/s (ekonomicky prijateľná kapacita začína pri rýchlosti 256 kbit/s. Pri nižšej kapacite sú náklady totožné.). Možnosť jej využitia samozrejme závisí od toho, či je v danej lokalite dostupná.

Klient s nárokom na vysokú bezpečnosť môže uprednostniť vedenia pred bezdrôtovými riešeniami napríklad z dôvodu obavy pred monitorovaním prevádzky cudzou osobou v dosahu bázovej stanice (aj keď profesionálne bezdrôtové systémy majú zabezpečenie na dostatočnej úrovni), alebo z dôvodu nutnosti umožnenia prístupu tretej strany na strechu budovy, čo v prípade banky môže byť citlivá otázka. Tieto služby sú tiež často považované za príbuzné so službami v nelicencovaných pásmach, a teda za nekvalitné a s absentujúcou garanciou bezpečnosti. Aj v prípade, že tieto obavy pominú, prenájom okruhov zostáva u užívateľa i naďalej primárnou voľbou. Takéto vnímanie bezdrôtových technológií u bankových inštitúcií nepriamo potvrdili aj výsledky šetrenia úradu, keď bankové inštitúcie, ktoré úrad oslovil využívajú na realizáciu prístupových okruhov takmer výlučne prenajaté okruhy.

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností nepovažuje v prípade Výberového konania technológiu Bod – Multibod FWA 26 GHz za zastupiteľnú, a to z nasledovných dôvodov. 

VPS Ľudovej Banky, a.s., na zriadenie ktorej bolo vypísané Výberové konanie mala pozostávať a pozostáva z niekoľko desiatok pobočiek rozmiestnených po celom území SR, a to aj mimo krajských miest, teda mimo dostupnosti technológie Bod – Multibod FWA 26 GHz. Z tohto dôvodu nebolo možné vybudovať VPS pre Ľudovú banku, a.s. bez toho, aby museli byť použité prenajaté okruhy od spoločnosti Slovak Telecom, a.s. Pre spoločnosť Orange Slovensko, a.s. alebo akéhokoľvek iného poskytovateľa VPS nebolo možné v rámci Výberového konania nahradiť prenajaté okruhy technológiou Bod – Multibod FWA 26 GHz. Už tento dôvod postačuje na konštatovanie nezastupiteľnosti prenajatých okruhov s technológiou Bod – Multibod FWA 26 GHz pre účely Výberového konania. 

S týmto súvisí aj možnosť pripojiť do VPS prípadnú novú pobočku (čo je jeden z faktorov, ktorý berú banky v úvahu), keďže prenajaté okruhy sú dostupné na celom území SR, čo predstavuje oproti Bod – Multibod FWA 26 GHz značnú výhodu. Tým je tiež zabezpečená jednotnosť siete (nižšie náklady na školenie a obsluhu), čo je ďalší z faktorov, ktorý berú banky v úvahu pri výbere VPS.

Navyše, väčšina pobočiek Ľudovej banky, a.s., kde by technológia Bod – Multibod FWA 26 GHz bola možno dostupná mala byť podľa jej zadania do VPS pripojená rýchlosťami, na ktoré nie je ekonomicky prijateľné používať túto technológiu (naopak, prenajaté okruhy umožňujú optimalizovať pomer rýchlosť/cena). Vzhľadom na to, že zo spisového materiálu je zrejmé, že bankové inštitúcie prikladajú ponukovej cene veľký význam, je vysoko pravdepodobné, že v prípade jej použitia by poskytovateľ VPS nemohol ponúknuť konkurencieschopnú cenovú ponuku.

Ďalej je potrebné brať v úvahu aj skutočnosti, ktoré platia vo všeobecnosti pre bankové inštitúcie. Technológia Bod – Multibod FWA 26 GHz je menej odolná voči vplyvom počasia a prípadný výpadok pri extrémnom počasí by mohol banke spôsobiť vysoké straty. Rovnako táto technológia nie je zákazníkmi považovaná za bezpečnú (aj keď profesionálne bezdrôtové systémy majú zabezpečenie na dostatočnej úrovni). Tieto skutočnosti majú vplyv na preferencie zákazníkov v prospech metalických a optických vedení.

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností nepovažuje v prípade Výberového konania technológiu Point – Multipoint FWA 26 GHz za zastupiteľnú s prenajatými okruhmi.

Bod – Multibod FWA 28 GHz je technológia, ktorá ma približne rovnaké vlastnosti ako technológia Bod – Multibod FWA 26 GHz. Toto frekvenčné pásmo je pre Orange Slovensko, a.s. (aj pre T-Mobile slovensko, a.s.) k dispozícii na základe licencie UMTS (Universal mobile telecom services). Ide konkrétne o pásmo 28/29 GHz, čiže 28290,5 MHz/29298,5 MHz. V súčasnosti prebieha iba testovacia prevádzka tejto technológie, z čoho vyplýva, že v čase Výberového konania nebola dostupná a nemohla byť využitá pre VPS Ľudovej Banky, a.s. Z tohto dôvodu nemôže byť táto technológia považovaná za zastupiteľnú s prenajatými okruhmi. 
 
Bod – Bod mikrovlnné spojenia typicky umožňuje prenosovú kapacitu od 64 kbps do 155 Mbps, pričom je možné dosiahnuť až 1 Gbps.  Efektívna prenosová kapacita začína na úrovni 2048 kbit/s a je to typicky vhodné riešenie pre prenosové kapacity 2 – 8 Mbit/s. 

Zriadenie tohto typu pripojenia si vyžaduje frekvenčnú koordináciu s Telekomunikačným úradom SR a keďže ide o bod – bod technológiu, buduje sa na priame zadanie. Oproti FWA tak nie sú náklady na zriadenie zdieľané viacerými užívateľmi, preto náklady na vybudovanie prepojenia sú vysoké (v priemere je to 600 000 Sk) a je potrebné elektrické napájanie. Nutnosť individuálneho pridelenia frekvencie a vyššie nároky na výstavbu (napr. väčšie antény) predlžujú čas zriadenia spoja na týždne až mesiace. Keďže prenos signálov sa uskutočňuje vzduchom, existuje potenciálny vplyv počasia. Výhodou je, že nie je obmedzené dosahom od základňovej stanice. Nevyžaduje sa teda priama viditeľnosť medzi lokalitou zákazníka a uzlom poskytovateľa, avšak v takom prípade dochádza k vyšším nákladom na technickú realizáciu spojenia. 

Technológiu je možné použiť na pripojenie do internetu a na poskytovanie dátových a hlasových služieb. Buduje sa tam, kde nie je pokrytie signálom FWA a vybudovanie pozemného vedenia je nemožné alebo neefektívne, a kde sa dá očakávať jej trvalé nasadenie.

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností nepovažuje v prípade Výberového konania technológiu Bod – Bod mikrovlnné spojenie za zastupiteľnú, a to z nasledovných dôvodov. 

VPS Ľudovej Banky, a.s., na zriadenie ktorej bolo vypísané Výberové konanie mala pozostávať a pozostáva z niekoľko desiatok pobočiek rozmiestnených po celom území SR. Keďže ide o bod – bod technológiu, ktorá sa buduje na žiadosť zákazníka, bolo by pre účely Výberového konania potrebné vybudovať desiatky mikrovlnných pripojení pobočiek Ľudovej Banky, a.s. do VPS, čím by náklady na zriadenie VPS založenej na tejto technológii boli v porovnaní s prenajatými okruhmi mnohonásobne vyššie. S týmto súvisí aj možnosť pripojiť do VPS prípadnú novú pobočku (čo je jeden z faktorov, ktorý berú banky v úvahu), čím by sa ekonomická výhodnosť prenajatých okruhov oproti technológii Bod – Bod mikrovlnné spojenie ešte prehĺbila.

Ďalším faktorom spôsobujúcim nezastupiteľnosť týchto technológií je skutočnosť, že zmluva o dátovej VPS medzi Ľudovou Bankou, a.s. a víťazom Výberového konania – Slovak Telecom, a.s. – bola podpísaná dňa (obchodné tajomstvo)            (obchodné tajomstvo), odkedy sa datuje jej účinnosť. Ide teda o veľmi krátky čas od ukončenia Výberového konania, takže za tak krátku dobu by ani nebolo možné vybudovať pripojenia technológiou Bod – Bod mikrovlnné spojenie.

Navyše, väčšina pobočiek Ľudovej banky, a.s., kde by technológia Bod – Bod mikrovlnné spojenie bola možno dostupná mala byť podľa jej zadania do VPS pripojená rýchlosťami, na ktoré nie je ekonomicky prijateľné používať túto technológiu (naopak, prenajaté okruhy umožňujú optimalizovať pomer rýchlosť/cena). Vzhľadom na to, že zo spisového materiálu je zrejmé, že bankové inštitúcie prikladajú ponukovej cene veľký význam, je vysoko pravdepodobné, že v prípade jej použitia by poskytovateľ VPS nemohol ponúknuť konkurencieschopnú cenovú ponuku.

Ďalej je potrebné brať v úvahu aj skutočnosti, ktoré platia vo všeobecnosti pre bankové inštitúcie. Technológia Bod – Bod mikrovlnné spojenie je menej odolná voči vplyvom počasia a prípadný výpadok pri extrémnom počasí by mohol banke spôsobiť vysoké straty. Rovnako táto technológia nie je zákazníkmi považovaná za bezpečnú (aj keď profesionálne bezdrôtové systémy majú zabezpečenie na dostatočnej úrovni). Tieto skutočnosti majú vplyv na preferencie zákazníkov v prospech metalických a optických vedení.

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností nepovažuje v prípade Výberového konania technológiu Bod – Bod mikrovlnné spojenie za zastupiteľnú s prenajatými okruhmi.

Mikrovlnné spojenie vo voľnom pásme 2,4 a 5 GHz umožňuje prenosové rýchlosti až do 54 Mbps. Efektívna prenosová kapacita začína na úrovni 2048 kbit/s a je to typicky vhodné riešenie pre prenosové kapacity 2 – 8 Mbit/s. Technológie v tomto pásme pracujú na základe Ethernet štandardov. 

Prenos signálov sa uskutočňuje vzduchom, preto existuje potenciálny vplyv počasia. Výhodou je, že nie je obmedzené dosahom od základňovej stanice. Nevyžaduje sa teda priama viditeľnosť medzi lokalitou zákazníka a uzlom poskytovateľa, avšak v takom prípade dochádza k vyšším nákladom na technickú realizáciu spojenia. 

Technológiu je možné použiť na pripojenie do internetu a na poskytovanie dátových a hlasových služieb. Buduje sa tam, kde nie je pokrytie signálom FWA a vybudovanie pozemného vedenia je nemožné alebo neefektívne, a kde sa dá očakávať jej trvalé nasadenie.

Dôvody, pre ktoré úrad považuje technológiu Bod – Bod mikrovlnné spojenie za nezastupiteľnú s prenajatými okruhmi sa v plnej miere vzťahujú aj na technológiu Mikrovlnné spojenie vo voľnom pásme 2,4 a 5 GHz.

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností nepovažuje v prípade Výberového konania technológiu Mikrovlnné spojenie vo voľnom pásme 2,4 a 5 GHz za zastupiteľnú s prenajatými okruhmi.

Optické vlákna poskytujú prenosové kapacity od 64 kbps po rádovo Gpbs, pričom škála technológií nasaditeľných na tento typ fyzického média je široká (napr. SDH, ATM, IP, Ethernet). Optické vlákna sú úplne odolné voči externým vplyvom (počasie, interferencie). Neexistuje plošná dostupnosť tohto typu pripojenia, vo väčšine prípadov je ho potrebné vybudovať, avšak počiatočné investície sú vysoké (v priemere 1 600 Sk na 1 m) a nutnosť administratívnych povolení (napr. územné rozhodnutie, stavebné konanie, povolenie rozkopávok) a realizácie pozemných prác spôsobuje predĺženie ich časovej dostupnosti (doba realizácie môže byť niekoľko mesiacov). Na druhej strane, optické vlákna sú z hľadiska mesačných poplatkov výhodnejšie oproti prenajatým okruhom.

Vzhľadom na investičnú náročnosť sa nové optické trasy budujú buď ako tranzitné spoje (t.j. prepojenia medzi existujúcimi bodmi operátora, najmä vnútromestké, medzimestské a medzinárodné trasy, kde je požiadavka na prenos vysokých kapacít), alebo ako prepojenia do koncových bodov s vysokými nárokmi na kvalitu a kapacitu (napr. administratívne budovy, priemyselné parky, atď.). Preto je dostupnosť limitovaná na tieto lokality. Tento typ spojenia je budovaný na priame zadanie zákazníka. Sú vybudované hlavne v Bratislave.

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností nepovažuje v prípade Výberového konania optické vlákna za zastupiteľné s prenajatými okruhmi, a to z nasledovných dôvodov. 

VPS Ľudovej Banky, a.s., na zriadenie ktorej bolo vypísané Výberové konanie mala pozostávať a pozostáva z niekoľko desiatok pobočiek rozmiestnených po celom území SR, kde nie sú dostupné optické vlákna. Z tohto dôvodu nebolo možné vybudovať VPS pre Ľudovú banku, a.s. bez toho, aby museli byť použité prenajaté okruhy od spoločnosti Slovak Telecom, a.s. Pre spoločnosť Orange Slovensko, a.s. alebo akéhokoľvek iného poskytovateľa VPS nebolo možné v rámci Výberového konania nahradiť prenajaté okruhy optickými vláknami. Už tento dôvod postačuje na konštatovanie nezastupiteľnosti prenajatých okruhov s optickými vláknami pre účely Výberového konania. 

S týmto súvisí aj možnosť pripojiť do VPS prípadnú novú pobočku (čo je jeden z faktorov, ktorý berú banky v úvahu), keďže prenajaté okruhy sú dostupné na celom území SR, čo predstavuje oproti optickým vláknam značnú výhodu. Tým je tiež zabezpečená jednotnosť siete (nižšie náklady na školenie a obsluhu), čo je ďalší z faktorov, ktorý berú banky v úvahu pri výbere VPS.

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností nepovažuje v prípade Výberového konania optické vlákna za zastupiteľné s prenajatými okruhmi.

K námietke účastníka konania uvedenej v poslednom odseku na str. 5 odpovede na výzvu pred vydaním rozhodnutia (obchodné tajomstvo) len uvádzame, že znenie zadania v rámci akéhokoľvek výberového konania by za určitých podmienok síce teoreticky mohlo (ale aj nemuselo) vymedziť zastupiteľnosť, ale to nie je prípad Výberového konania posudzovaného v tomto rozhodnutí. Účastník správneho konania vyvodil zo zadania Výberového konania, vo vzťahu k posúdeniu zastupiteľnosti, nesprávne závery, pretože toto zadanie neznamená zastupiteľnosť všetkých technológií. Skutočnosť, že pre Orange Slovensko, a.s. existovala v prípade dvoch pobočiek Ľudovej Banky, a.s. alternatíva k prenajatým okruhom nemá za následok, vzhľadom k celkovému počtu pobočiek Ľudovej Banky, a.s. a uprednostneniu jednotnosti technológie (pozri vyššie), zastupiteľnosť týchto technológií. 

Úrad netvrdí, že bez spoluúčasti Slovak Telecom, a.s. nie je možné vybudovať žiadnu VPS. Z case study na komunikačný systém pre Českú poisťovňu – Slovensko, a.s. je zrejmé, že účel použitia a spôsob pripojenia (nie LAN, ale konkrétny užívateľ individuálne prostredníctvom GPRS technológie) VPS je úplne iný ako v prípade Ľudovej Banky, a.s., preto je táto námietka účastníka konania uplatnená v odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia irelevantná. Technológia GPRS nemá charakter permanentného pripojenia , má iné kvalitatívne parametre a slúži na iné účely ako permanentné pripojenie prostredníctvom prenajatých okruhov. Z case study na komunikačný systém pre Sociálnu poisťovňu, a.s. nevyplýva, že bola použitá technológia FWA. Ak by aj áno, ide o ojedinelý prípad, nakoľko výsledky šetrenia nepreukázali zastupiteľnosť FWA s prenajatými okruhmi.

Na základe vyššie uvedených skutočností úrad konštatuje, že pre účel vybudovania VPS v rámci Výberového konania boli prenajaté okruhy nezastupiteľné so žiadnou inou prístupovou technológiou a boli na jej vybudovanie nevyhnutné.

Účastník konania v odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia vyjadril nesúhlas s týmto záverom úradu a citoval rozhodnutie EK vo veci Atlas zo dňa 17. júla 1996, Case No. IV/35.337. Úrad rovnako ako EK vo všeobecnosti pripúšťa existenciu rôznych alternatív (pozri vyššie), prostredníctvom ktorých sú poskytované VPS, avšak najmä pre segment veľkých podnikov, a v tomto prípade bánk, nie sú rôzne existujúce technológie zastupiteľné, čo vyplýva z odlišných účelov použitia danej VPS a rôznych nárokov napr. na bezpečnosť, spoľahlivosť, permanentnosť pripojenia, atď., keďže rôzne technológie majú rôzne vlastnosti. Túto skutočnosť existencie rôznych segmentov a individuálnych požiadaviek na VPS potvrdila vo vyššie citovanom rozhodnutí aj samotná EK (bod 9). Toto rozhodnutie EK sa týka spodného maloobchodného trhu, pričom bol posudzovaný vznik joint venture a vplyv tejto transakcie na trh. V prípade, ktorý je posudzovaný v tomto rozhodnutí však presné vymedzenie spodného maloobchodného trhu nie je podstatné (pozri vyššie). 

EK sa za maloobchodný trh poskytovania služby dátovej VPS, tak ako je uvedený na iných miestach tohto rozhodnutia

Úrad definoval vrchný tovarový relevantný trh ako trh poskytovania služby prenajatých okruhov za účelom vybudovania VPS v rámci Výberového konania na riešenie „Integrovanej komunikačnej platformy pre Ľudovú Banku, a.s.“ uskutočneného v období jún – september 2004.

Pri určovaní priestorového relevantného trhu úrad vychádzal zo skutočnosti, že tento je potrebné vzhľadom na charakter problematiky VPS vymedzovať vždy individuálne prípad od prípadu, v závislosti od lokálnych podmienok, ktoré sa môžu v rôznych lokalitách odlišovať. V tomto prípade je priestorový relevantný trh vymedzený územím, na ktorom sa nachádza VPS Ľudovej Banky, a.s. zriadenej na základe Výberového konania. Účastník konania s týmto záverom úradu nesúhlasil, avšak úrad trvá na tomto závere a upresňuje, že pre definovanie priestorového relevantného trhu platia primerane aj argumenty uvedené v súvislosti s definovaním tovarového relevantného trhu, nakoľko s ohľadom na charakter problematiky nemožno tieto dve časti definície trhu od seba oddeliť (od definície tovarového trhu závisí definícia priestorového trhu). Nakoľko ide o typ trhu, kde je nutné brať v úvahu vždy konkrétne podmienky v konkrétnej lokalite, každý korporátny zákazník bude predstavovať samostatný geografický trh, čo však v žiadnom prípade neznamená, že nevyhnutne bude každý poskytovateľ monopolom na tomto trhu. Každý prípad je potrebné posudzovať individuálne. 

Dotknutým spodným trhom, na ktorom sa prejavujú účinky zneužitia dominantného postavenia je maloobchodný trh poskytovania služby dátovej VPS (pozri vyššie). 

B. DOMINANTNĚ POSTAVENIE

Podľa §  8 ods. 1 zákona dominantné postavenie na relevantnom trhu má podnikateľ alebo niekoľko podnikateľov, ktorí nie sú vystavení podstatnej súťaži a ktorí sa vzhľadom na svoju ekonomickú silu môžu správať nezávisle. Schopnosť  podnikateľa sťažovať udržiavanie efektívnej súťaže na relevantnom trhu je umožnená tým, že ako podnikateľ v dominantnom postavení sa môže správať nezávisle od svojich konkurentov aj zákazníkov.

Existencia dominantného postavenia môže pochádzať z niekoľkých faktorov, ale medzi týmito faktormi vysoko dôležitým je existencia veľmi veľkých trhových podielov. Podnikateľ, ktorý má veľmi veľký trhový podiel a udržuje si ho nejaký čas, je kvôli tomuto podielu v pozícii sily, ktorá ho robí nevyhnutným obchodným parterom a ktorá mu tiež zabezpečuje takú nezávislosť konania, ktorá je znakom dominantného postavenia. Veľký trhový podiel sám osebe ešte nemusí byť dôkazom dominantného postavenia, preto je nevyhnutné posudzovať tento podiel v kontexte s podielmi ostatných konkurentov na trhu a brať v úvahu najmä odstupy medzi podielmi jednotlivých konkurentov ako aj jeho vývoj v určitom časovom úseku. Komplexná analýza štruktúry trhu z hľadiska pozície najvýznamnejších súťažiteľov je pre skúmanie dominantného postavenia určitého podnikateľa nevyhnutná.

Slovak Telecom, a.s. je vertikálne integrovaná spoločnosť, ktorá ako  vlastník účastníckych vedení, ktoré sú nevyhnutnou súčasťou prenajatých okruhov, pôsobí na definovanom relevantnom trhu, a ako poskytovateľ telekomunikačných služieb koncovým užívateľom pôsobí aj na nadväzujúcom dotknutom maloobchodnom trhu. 

Slovak Telecom, a.s. bol a je jediným historickým vlastníkom a správcom pevnej verejnej telekomunikačnej siete na celom území Slovenskej republiky, teda aj na území, na ktorom sa nachádza VPS Ľudovej Banky, a.s. zriadenej na základe Výberového konania. Z tohto vyplýva, že je tiež jediným subjektom, ktorý je schopný na tomto území zriadiť prenajaté okruhy. 

Bariéry vstupu na trh sú vysoké, keďže vybudovanie účastníckych vedení, na ktorých je jedine možné vybudovať prenajaté okruhy, by vyžadovalo vynaloženie vysokých nákladov, s vysokým rizikom, že pôjde o utopené náklady a rovnako veľkú časovú náročnosť. 

Významnou bariérou je administratívna náročnosť získavania potrebných stavebných a iných povolení, vyporiadanie obmedzenia vlastníckych práv s vlastníkmi nehnuteľností a potreba praktickej realizácie stavebného projektu.

Na záver možno konštatovať, že legislatívne, administratívne a ekonomické bariéry na vstup na trh sú veľmi vysoké.

Aj v prípade, ak by bolo v danom priestore vôbec možné vybudovať alternatívne prenajaté okruhy, vzhľadom na administratívnu náročnosť získavania potrebných stavebných a iných povolení, vyporiadanie obmedzenia vlastníckych práv s vlastníkmi nehnuteľností a potreba praktickej realizácie stavebného projektu, by bol tento spôsob vybudovania pripojenia pre všetky pobočky uskutočnený až po dlhom čase.

Na vymedzenom relevantnom trhu dlhodobo pôsobí len jediný podnikateľ, a to podnikateľ Slovak Telecom, a.s., ktorý jediný disponuje prenajatými okruhmi na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu. Slovak Telecom, a.s. nie je vystavený žiadnemu konkurenčnému tlaku na definovanom trhu a nie je vystavený ani prípadnej potenciálnej konkurencii, nakoľko bariéry vstupu na trh sú vysoké. 

Vzhľadom na uvedené, Slovak Telecom, a.s. na danom relevantnom trhu nemal a nemá reálneho konkurenta. Rovnako možnosť vstupu potenciálneho konkurenta je značne obmedzená, čo potvrdili aj výsledky prieskumu Telekomunikačného úradu SR v rámci analýzy trhu veľkoobchodného uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu v roku 2004, keď Telekomunikačný úrad SR zistil, že ani v tom čase žiadny podnikateľ nemal vybudovanú pevnú verejnú telekomunikačnú sieť s miestnymi vedeniami a označil Slovak Telecom, a.s. za spoločnosť s významným vplyvom na trhu veľkoobchodného uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu.
 
Vzhľadom na to, že Slovak Telecom, a.s. na danom relevantnom trhu nemal reálneho konkurenta a možnosť vstupu potenciálneho konkurenta bola vo vymedzených lokalitách vylúčená, úrad dospel k záveru, že na relevantnom trhu poskytovania služby prenajatých okruhov za účelom vybudovania VPS v rámci Výberového konania na riešenie „Integrovanej komunikačnej platformy pre Ľudovú Banku, a.s.“ uskutočneného v období jún – september 2004 má Slovak Telecom, a.s. dominantné postavenie.  

Účastník konania nesúhlasil s týmto záverom úradu, avšak úrad na tomto závere trvá. Keďže úrad vymedzil relevantný trh ako trh poskytovania služby prenajatých okruhov ..., toto predpokladá existenciu alebo vybudovanie nových účastníckych vedení. Aj keby účastnícke vedenie (umožňujúce vybudovanie prenajatého okruhu) vybudoval v určitej lokalite iný subjekt, aj tak by musel vybudovať VPS aj na prenajatých okruhoch Slovak Telecom, a.s., keďže neexistuje subjekt, ktorý by disponoval pevnou verejnou telekomunikačnou sieťou s miestnymi vedeniami pokrývajúcou celé územie SR a tým aj definovaný geografický trh.

Úrad ďalej skúmal, či konaním spoločnosti Slovak Telecom, a.s. na vymedzených relevantných trhoch došlo k zneužitiu dominantného postavenia.

C. ČINNOSTI A KONANIA

Výberové konanie sa týkalo dátových a hlasových služieb. Hlasové služby poskytované spoločnosťami Slovak Telecom, a.s. a Orange Slovensko, a.s. sú založené na iných technológiách, ktoré neobsahujú žiadnu rovnakú nákladovú položku, tak ako dátové služby, a preto ich nie je možné z tohto hľadiska analyzovať. Úrad navyše po porovnaní taríf hlasových služieb obidvoch spoločností predložených v rámci Výberového konania zistil, že mesačný poplatok za hlasové služby Orange Slovensko, a.s. bol výhodnejší ako mesačný poplatok za hlasové služby Slovak Telecom, a.s. Táto skutočnosť vedie úrad k záveru, že keďže ceny hlasových služieb boli porovnateľné (hlasové služby Orange Slovensko, a.s. boli dokonca výhodnejšie), rozhodujúcim dôvodom, pre ktorý si Ľudová Banka, a.s. vo Výberovom konaní vybrala Slovak Telecom, a.s. je jeho ponuka v časti dátových služieb, ktorá bola v porovnaní s ponukou Orange Slovensko, a.s. podstatne výhodnejšia.  Ako možný súťažný problém teda úrad identifikoval ponuku spoločnosti Slovak Telecom, a.s. v časti dátových služieb a preto skúmal, či konanie Slovak Telecom, a.s. v súvislosti s dátovou časťou ponuky je alebo nie je v rozpore s pravidlami hospodárskej súťaže.

Podnikateľ Slovak Telecom, a.s. disponuje všetkými komponentmi potrebnými na vybudovanie VPS a pri poskytovaní služieb VPS nie je závislý od iných podnikateľov. V prípade Výberového konania, v rámci ktorého úrad posudzoval konanie spoločnosti Slovak Telecom, a.s. však spoločnosť Orange Slovensko, a.s. disponuje len dvoma skupinami komponentov, a to Užívateľ a Infraštruktúra poskytovateľa. Aby sa spoločnosť Orange Slovensko, a.s. mohla zúčastniť Výberového konania, bolo pre ňu nevyhnutné zabezpečiť si Prístupový okruh, ktorý „spája“ koncové komunikačné zariadenie zákazníka (Užívateľ) a sieť poskytovateľa VPS (Infraštruktúra poskytovateľa), a v tomto prípade pripája koncové telekomunikačné zariadenia jednotlivých pobočiek Ľudovej Banky, a.s. k sieti Orange Slovensko, a.s. 

Ako je vyššie uvedené, na vybudovanie  Prístupového okruhu boli v rámci Výberového konania nevyhnutné prenajaté okruhy, preto nie je podstatné aké technológie samotnej služby VPS (MPLS, Frame Relay, atď. – Infraštruktúra poskytovateľa) účastníci Výberového konania ponúkali, pretože súčasťou celkového riešenia museli vždy byť prenajaté okruhy od spoločnosti Slovak Telecom, a.s. Navyše, Slovak Telecom, a.s. aj Orange Slovensko, a.s. počas šetrenia pred začatím konania uviedli, že MPLS a Frame Relay sú porovnateľné služby.

Úrad posudzoval ponuku spoločnosti Slovak Telecom, a.s. za obdobie účinnosti zmluvy podpísanej so spoločnosťou Ľudová Banka, a.s., t.j. od (obchodné tajomstvo)                                  (obchodné tajomstvo) (ďalej len „Rozhodné obdobie“), pričom bral v úvahu konečnú verziu cenovej ponuky z augusta 2004, predloženej počas Výberového konania. (obchodné tajomstvo) 

(obchodné tajomstvo)

Slovak Telecom, a.s. predložil úradu nasledovný prehľad nákladov na VPS Ľudovej Banky, a.s. a cenu pre Ľudovú Banku, a.s. (riešenie so SLA) za Rozhodné obdobie (Tab. 1). 

Tab. 1.- obchodné tajomstvo

Slovak Telecom, a.s.	xxx	xxx	Rozhodné obdobie	mesiac	
1.	Prenajaté okruhy 	xxx	xxx	xxx	xxx	
2.	Ostatné náklady	xxx	xxx	xxx	xxx	
3.	Celkové náklady 	xxx	xxx	xxx	xxx	
4.	Cena pre Ľudovú Banku, a.s. – mesačný poplatok 	xxx	xxx	xxx	xxx	
5.	Cena pre Ľudovú Banku, a.s.  – zriaďovací poplatok 	xxx	xxx	xxx	xxx	

Predpokladané náklady spoločnosti Orange Slovensko, a.s. na prenájom okruhov boli nasledovné (Tab. 2):

Tab. 2. - obchodné tajomstvo

Orange Slovensko, a.s.	Rozhodné obdobie	mesiac	
1.	Prenajaté okruhy – mesačný poplatok	xxx	xxx	
2.	Prenajaté okruhy – zriaďovací poplatok	xxx	xxx	
3. 	Prenajaté okruhy – celkom (1.+2.)	xxx	xxx	

Ceny uvedené v Tab. 2 vychádzajú z „Tarify Slovak Telecom (ďalej len ST) pre poskytovanie služby prenájmu telekomunikačných okruhov“ účinná od 01.05.2004 (ďalej len „Tarifa“) a „Všeobecných podmienok spoločnosti Slovak Telecom, a.s. na poskytovanie verejnej telekomunikačnej služby prenájmu telekomunikačných okruhov“ účinné od 01.09.2003 (ďalej len „Všeobecné podmienky“). Súčasťou Tarify je aj príloha „Podmienky poskytovania zliav pre službu prenájmu telekomunikačných okruhov“, ktoré umožňujú po splnení určitých kritérií spoločnosti Slovak Telecom, a.s. poskytnúť zľavy na odobraté služby. Tieto zľavy by voči Orange Slovensko, a.s. boli uplatnené, preto bral úrad v úvahu túto úroveň cien prenajatých okruhov po započítaní zliav.

Pre Orange Slovensko, a.s. predstavuje náklad aj jednorázový poplatok za zriadenie prenajatých okruhov, ktorý sa musí následne prejaviť aj v cenovej ponuke pre Ľudovú Banku, a.s., preto úrad priemernú mesačnú sumu (Tab. 2, bod 2) za tento jednorázový poplatok prirátal k pravidelným mesačným poplatkom (Tab. 2, bod 3).

Predmetná VPS pozostáva z niekoľko desiatok pobočiek a centrály Ľudovej Banky, a.s. (ďalej len „pobočky“), tak ako to Ľudová Banka, a.s. uviedla v zadaní podmienok Výberového konania. Ponuky obidvoch operátorov predložené úradu sa však napriek tomu odlišovali v počte pobočiek pripojených do VPS. 
Ponuka Orange Slovensko, a.s. obsahovala za časť Rozhodného obdobia, t.j. (obchodné tajomstvo)                                          (obchodné tajomstvo) pripojenie menšieho počtu pobočiek, z čoho 2 pobočky nemali byť pripojené prenajatými okruhmi. Úrad bral teda za túto časť Rozhodného obdobia v úvahu náklady Orange Slovensko, a.s. len pri pobočkách, ktoré mali byť pripojené prostredníctvom prenájmu okruhov.  

Za ďalšiu časť Rozhodného obdobia, t.j. (obchodné tajomstvo)
                      (obchodné tajomstvo) obsahovala ponuka Orange Slovensko, a.s. pripojenie väčšieho počtu pobočiek, z čoho 2 pobočky nemali byť pripojené prenajatými okruhmi. Úrad bral teda za túto časť Rozhodného obdobia v úvahu náklady Orange Slovensko, a.s. len pri pobočkách, ktoré mali byť pripojené prostredníctvom prenájmu okruhov. 

Je potrebné poznamenať, že vyššie uvedené rozdiely v počte pobočiek,  a tým aj v nákladoch sa v pomere k celkovému počtu týkajú len veľmi malého počtu pobočiek a aj v prípade, že by úrad neuvažoval s týmito nákladmi „navyše“, nemalo by to na závery, ku ktorým úrad dospel nižšie žiadny vplyv. 

Okrem tohto, v ponukách obidvoch operátorov boli aj rozdiely v prenosových rýchlostiach niektorých pobočiek. Pre niektoré pobočky navrhoval vyššie rýchlosti Orange Slovensko, a.s. a pre niektoré Sloveak Telecom, a.s., takže v konečnom dôsledku ani tieto rozdiely nemajú na závery, ku ktorým úrad dospel nižšie žiadny vplyv.

 V pozn. 11 je uvedená všeobecná charakteristika praktiky margin squeeze. Európska komisia však ďalej v citovanom rozhodnutí konkretizovala, aké konanie sa považuje za zneužitie formou margin squeeze. 

„...margin squeeze predstavuje zneužívanie, ak je rozdiel medzi maloobchodnou cenou, ktorú účtuje dominant a veľkoobchodnou cenou, ktorú účtuje konkurentom za porovnateľné služby záporný alebo nedostatočný na to, aby pokryl náklady špecifické na produkt dominanta, ktorý poskytuje ako vlastnú maloobchodnú službu na spodnom trhu.“

Pod nákladmi špecifickými na produkt je treba rozumieť náklady na úrovni maloobchodu, ktoré je potrebné vynaložiť na to, aby dominant, ktorý poskytuje veľkoobchodnú službu, mohol po ich vynaložení poskytovať aj súvisiace maloobchodné služby, ktoré veľkoobchodná služba umožňuje poskytovať. V tomto prípade ide o náklady v časti „Užívateľ“ a „Infraštruktúra poskytovateľa“, teda všetky ostatné náklady na VPS okrem nákladov na prenajaté okruhy. V tabuľke 1 a 3 sú tieto náklady označené ako „Ostatné náklady“.

„... DT musí byť považovaný za operátora, ktorý uvalil zneužívajúci margin sqeeze na svojich konkurentov, ak cena za úplný uvoľnený prístup, alokovaná ako vstupný náklad medzi rôzne maloobchodné služby prístupu, ktoré veľkoobchodný prístup umožňuje, spoločne so špecifickými nákladmi na úrovni spodného trhu, neumožňuje konkurentom ponúknuť ich vlastné maloobchodné služby prístupu bez toho, aby utrpeli straty.“

„Rozdiel medzi maloobchodnými a veľkoobchodnými tarifami historického operátora môže byť záporný, kladný alebo žiadny. Ak veľkoobchodné ceny sú vyššie ako maloobchodné ceny, ide o záporný rozdiel; v takom prípade ide o margin squeeze za každých okolností, bez ohľadu na náklady špecifické na produkt. Ak veľkoobchodné ceny sú nižšie ako maloobchodné ceny, ide o kladný rozdiel; v tomto prípade ide o price squeeze, ak rozdiel nie je dostatočný na to, aby umožnil historickému operátorovi pokryť náklady špecifické na produkt potrebné na poskytovanie služieb pre koncových užívateľov.“

„... margin squeeze nastáva vtedy, ak rozdiel medzi maloobchodnými a veľkoobchodnými cenami DT je záporný alebo prinajmenšom nedostatočný na to, aby pokryl vlastné náklady DT na spodnom trhu. To znamená, že DT by nebol schopný ponúknuť svoje maloobchodné služby bez toho, aby utrpel straty, ak by, počas prešetrovaného obdobia, t.j. od 1998, bol musel platiť veľkoobchodnú cenu za prístup, ako internú cenu pre jeho vlastné maloobchodné operácie.“

Úrad pri posudzovaní konania spoločnosti Slovak Telecom, a.s. v rámci Výberového konania vychádzal z týchto charakteristík zneužívania dominantného postavenia formou margin squeeze a analyzoval ceny resp. náklady spoločnosti Slovak Telecom, a.s. a náklady spoločnosti Orange Slovensko, a.s. na prenajaté okruhy. 

Tab. 3 – obchodné tajomstvo

Slovak Telecom, a.s.	Rozhodné obdobie	mesiac	
1.	Prenajaté okruhy 	xxx	xxx	
2.	Ostatné náklady 	xxx	xxx	
3.	Celkové náklady 	xxx	xxx	
4.	Cena pre Ľudovú Banku, a.s. – mesačný poplatok 	xxx	xxx	
Orange Slovensko, a.s.			
5.	Prenajaté okruhy – celkom	xxx	xxx	
Margin squeeze výpočet	
6. 	4. – 5.	xxx	xxx	
7. 	2. + 5.	xxx	xxx	
8. 	4. – 7.	xxx	xxx	
9. 	4. – 2.	xxx	xxx	

Z vyššie uvedeného porovnania (Tab. 3) vyplynuli nasledovné skutočnosti. 

Rozdiel medzi maloobchodnou (cena pre Ľudovú Banku, a.s.) a  veľkoobchodnou (prenájom okruhov pre Orange Slovensko, a.s.) cenou spoločnosti Slovak Telecom, a.s. bol síce kladný (Tab. 3, bod 6), avšak nebol dostatočný na to, aby pokryl náklady špecifické na produkt (Tab. 3, bod 2), potrebné na poskytnutie služby pre Ľudovú Banku, a.s.  

V prípade, že by Slovak Telecom, a.s. musel „interne platiť“ veľkoobchodnú cenu (prenájom okruhov), ktorá by tvorila jeho náklad, jeho celkové náklady (Tab. 3, bod 7) by boli vyššie ako cena, za ktorú poskytuje služby Ľudovej Banke, a.s., čo znamená že pri poskytovaní VPS pre Ľudovú Banku, a.s. by vytváral stratu (Tab. 3, bod 8). 

Z iného hľadiska možno tiež konštatovať, že náklady, s ktorými musel Orange Slovensko, a.s. kalkulovať pri stanovení ceny pre Ľudovú Banku, a.s. v rámci Výberového konania sa neodrazili v cene Slovak Telecom, a.s. pre Ľudovú Banku, a.s. (Tab. 3, bod 9).

Následkom vyššie uvedeného konania spoločnosti Slovak Telecom, a.s. v rámci Výberového konania bola maloobchodná cena spoločnosti Slovak Telecom, a.s. pre Ľudovú Banku, a.s. v porovnaní s maloobchodnou cenou spoločnosti Orange Slovensko, a.s. pre Ľudovú Banku, a.s. podstatne nižšia. 

„V takejto situácii je uplatňovaný protisúťažný tlak na obchodné marže konkurentov, ktoré neexistujú alebo sú príliš nízke na to, aby im umožňovali súťažiť s operátorom už pôsobiacim na maloobchodných trhoch prístupu. Nedostatočný rozdiel medzi veľkoobchodnými a maloobchodnými cenami vertikálne integrovaného dominantného operátora vytvára protisúťažné konanie, najmä keď sú ostatní provideri vylúčení zo súťaže na spodnom trhu, a to aj vtedy, keď sú prinajmenšom tak efektívni, ako operátor už pôsobiaci na trhu.“

Na záver možno konštatovať, že v dôsledku vyššie uvedeného konania spoločnosti Slovak Telecom, a.s. došlo k vylúčeniu súťaže v rámci Výberového konania, nakoľko úroveň veľkoobchodnej a maloobchodnej ceny Slovak Telecom, a.s., ako vertikálne integrovanej spoločnosti, neposkytovala v tomto Výberovom konaní pre konkurenciu priestor na poskytnutie konkurenčnej ceny. Maloobchodnej cene Slovak Telecom, a.s. nebolo možné konkurovať bez toho, aby cena konkurenta, aj keby bol rovnako efektívny ako Slovak Telecom, a.s., nevytvárala stratu. Konkurent Slovak Telecom, a.s. teda nemohol v rámci Výberového konania ponúknuť službu VPS bez toho, aby utrpel ekonomické straty. Toto konanie možno kvalifikovať ako margin squeeze, ktorý je zneužitím dominantného postavenia. Konanie spoločnosti Slovak Telecom, a.s., v rámci ktorého predložil cenovú ponuku pre Ľudovú banku, a.s. v rámci Výberového konania za súčasného uplatňovania cien za prenájom okruhov voči konkurentom podľa Všeobecných podmienok a Tarify považuje úrad za neprimerané.

Účastník konania v odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia namietal voči týmto záverom úradu. Úrad žiadal od účastníka konania prehľad nákladov na VPS v rámci Výberového konania (teda aj so zahrnutím prípadných úspor z rozsahu a sortimentu) a tento prehľad mu Slovak Telecom, a.s. poskytol. Úrad pri analýze protisúťažného konania vychádzal z údajov poskytnutých spoločnosťou Slovak Telecom, a.s. Ako vyplýva z vyššie uvedenej analýzy cien a nákladov (pozri Tab.), úrad neporovnával „Ostatné náklady“ spoločnosti Slovak Telecom, a.s. a Orange Slovensko, a.s., nakoľko to v tomto prípade nebolo potrebné, preto je táto námietka irelevantná. Pri analýze price squeeze sa berú v úvahu veľkoobchodné náklady konkurentov, čiže veľkoobchodná cena potenciálneho dominanta (v tomto prípade cena za prenajaté okruhy), preto otázka skutočných veľkoobchodných nákladov dominanta je v rámci analýzy price squeeze irelevantná.

Nevyúčtovanie zriadenia už zriadených okruhov možno považovať za legitímnu súťažnú výhodu, avšak aj zohľadnenie absencie vyúčtovania takého počtu jednorázových zriaďovacích poplatkov nemá na cenovú a nákladovú analýzu uvedenú v Tab. 3 prakticky žiadny vplyv a nijako nemení skutočnosť, že nastavenie cien v rámci výberového konania predstavuje zneužitie dominantného postavenia. Citácia európskej judikatúry v odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia je vo vzťahu k tomuto prípadu irelevantná. 

Ako bolo vyššie uvedené, bez spoluúčasti spoločnosti Slovak Telecom, a.s. na budovaní prístupového okruhu nebolo možné zúčastniť sa Výberového konania, takže Orange Slovensko, a.s., ako poskytovateľ VPS, ktorý sa chcel uchádzať o poskytovanie služieb Ľudovej Banke, a.s., bol nútený pristúpiť na obchodné podmienky stanovené vo Všeobecných podmienkach a Tarife, a tým bol nútený vo svojej cenovej ponuke pre Ľudovú Banku, a.s. kalkulovať s cenami za prenájom okruhov uvedenými vo Všeobecných podmienkach a Tarife, čím došlo k vynucovaniu. 

Na základe vyššie uvedených skutočností dospel úrad k záveru, že konanie spoločnosti Slovak Telecom, a.s. spočívajúce v predložení cenovej ponuky z augusta 2004 pre Ľudovú banku, a.s. v rámci Výberového konania za súčasného uplatňovania cien za prenájom okruhov voči konkurentom podľa Všeobecných podmienok a Tarify bolo zneužitím dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona.

D. POKUTA

Podľa § 38 ods. 1 zákona úrad za porušenie ustanovenia § 8 ods. 6 zákona uloží podnikateľovi pokutu do 10 % z obratu. Nakoľko, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia, zo strany spoločnosti Slovak Telecom, a.s. došlo k porušeniu ustanovenia § 8 ods. 6 zákona, úrad bol povinný uložiť spoločnosti Slovak Telecom, a.s. pokutu. Pri určovaní výšky pokuty úrad vychádzal z ustanovenia § 38 ods. 1 zákona a konštatuje, že výška uloženej pokuty nepresahuje 10 % z obratu podnikateľa za účtovné obdobie roku 2004. 

Úrad ďalej pri ukladaní pokuty postupoval podľa § 38 ods. 10 zákona. Podľa § 38 ods. 10 zákona „Úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku trvania porušovania ustanovení tohto zákona, porušovania ustanovení osobitného predpisu alebo porušovania podmienky, povinnosti alebo záväzku uloženého rozhodnutím úradu. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.“

Základná sadzba pokuty je určená závažnosťou a dĺžku trvania porušovania ustanovení zákona.

a) Úrad zhodnotil závažnosť prešetrovaného konania spoločnosti Slovak Telecom, a.s. nasledovne.

Konanie spoločnosti Slovak Telecom, a.s. posudzované týmto rozhodnutím je zneužitím dominantného postavenia (zneužívanie dominantného postavenia je samo o sebe veľmi závažným porušením zákona), pričom v tomto prípade ide o vylučovaciu praktiku. Slovak Telecom, a.s. nastavil v rámci Výberového konania cenu tak, aby žiadny konkurent nebol schopný ponúknuť konkurenčnú cenu, čo mu umožnila skutočnosť, že pre vybudovanie VPS pre Ľudovú Banku, a.s. bolo nevyhnutné využitie prenajatých okruhov. Slovak Telecom, a.s., ako poskytovateľ služby prenájmu okruhov, vedel na základe zadania podmienok Výberového konania takmer presne odhadnúť veľkoobchodné náklady konkurentov, a tým vytvoriť cenu, ktorá bola nekonkurenčná a de facto vylúčila akýkoľvek súťažný tlak zo strany konkurencie.

b) Úrad zhodnotil dĺžku trvania porušovania ustanovení zákona nasledovne.

K porušeniu zákazu zneužívania dominantného postavenia deklarovaného v tomto rozhodnutí došlo počas Výberového konania, a to predložením cenovej ponuky v auguste 2004, čiže ide o jednorázové konanie, čo úrad považuje za krátkodobé porušovanie ustanovení zákona.

Úrad môže pri určovaní výšky pokuty zobrať do úvahy ďalšie okolnosti. 

Ako ďalšiu okolnosť úrad zhodnotil skutočnosť, že zo strany podnikateľa Slovak Telecom, a.s. ide o opakované porušenie zákona, nakoľko toto rozhodnutie nie je v prípade spoločnosti Slovak Telecom, a.s. prvým rozhodnutím, ktoré konštatuje obmedzovanie hospodárskej súťaže touto spoločnosťou (právoplatné rozhodnutie o zneužití dominantného postavenia pri uvedení testovacej prevádzky ADSL). 

Úrad zohľadňoval aj ďalšiu okolnosť, a to, že podnikateľ Slovak Telecom, a.s. má dostatočné právnické a ekonomické znalosti, ktoré mu umožňujú ľahšie rozpoznať, či jeho konanie predstavuje porušenie pravidiel hospodárskej súťaže a byť si vedomý dôsledkov z toho plynúcich podľa zákona. 

Úrad bral tiež v úvahu, že Slovak Telecom, a.s. musel mať vedomosť o protiprávnosti svojho konania, keďže, ako je vyššie uvedené, je súčasťou nadnárodnej skupiny Deutsche Telekom group, a Deutsche Telekom AG,  je majoritným akcionárom Slovak Telecom, a.s., voči ktorému Európska komisia už konala a vydala vyššie citované rozhodnutie, v ktorom jednoznačne popísala, aké konanie (price squeeze) sa považuje za zneužitie dominantného postavenia. Slovak Telecom, a.s. teda vedel rozpoznať protiprávnosť svojho konania, nakoľko minimálne z vyššie citovaného rozhodnutia Európskej komisie voči majoritnému akcionárovi Slovak Telecom, a.s. vedel aké konanie sa považuje za price sqeeze a ako poskytovateľ nevyhnutného veľkoobchodného vstupu a zároveň účastník Výberového konania vedel veľmi presne odhadnúť veľkoobchodné náklady konkurencie, čím sa mohol protiprávnemu konaniu vyhnúť.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti úrad stanovil výšku pokuty tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Vzhľadom na zistený skutkový stav úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie:

Podľa § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu možno podať na Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia, Drieňová 24, 826 03  Bratislava, rozklad do 15 dní odo dňa jeho doručenia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

Ing. Ladislav Szabó
poverený riadením                odboru zneužívania
  							      dominantného postavenia

Rozhodnutie sa doručí:
Slovak Telecom, a.s.
Ing. Pavol Kukura, PhD.
Námestie slobody 6
817 62 Bratislava