PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo: 2005/FH/3/1/096	Bratislava 20. septembra 2005

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor koncentrácií v správnom konaní začatom na základe oznámenia koncentrácie podnikateľom ING Groep N.V. so sídlom Amstelveenseweg 500, 1081 KL Amsterdam, Holandské kráľovstvo, zastúpeným splnomocneným právnym zástupcom JUDr. Petrom Oravcom, advokátom, Laurinská 12, 811 01 Bratislava, vo veci koncentrácie podnikateľov ING Groep N.V. so sídlom Amstelveenseweg 500, 1081 KL Amsterdam, Holandské kráľovstvo a VSP Tatry, a.s. so sídlom Trnavská cesta 50, 821 02 Bratislava, IČO: 31 387 021

rozhodol

na základe § 12 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že s ú h l a s í s koncentráciou spočívajúcou v získaní nepriamej kontroly podnikateľom ING Groep N.V. so sídlom Amstelveenseweg 500, 1081 KL Amsterdam, Holandské kráľovstvo nad podnikom podnikateľa VSP Tatry, a.s. so sídlom Trnavská cesta 50, 821 02 Bratislava, IČO: 31 387 021 na základe Zmluvy o kúpe akcií uzatvorenej medzi TBIH Financial Services Group N.V a ING Continental Europe Holdings B.V. zo dňa 5. 6. 2005.

O d ô v o d n e n i e :

Protimonopolnému úradu Slovenskej republiky, odboru koncentrácií (ďalej len „úrad“) bolo podnikateľom ING Groep N.V. so sídlom Amstelveenseweg 500, 1081 KL Amsterdam, Holandské kráľovstvo (ďalej len „ING“) prostredníctvom splnomocneného právneho zástupcu JUDr. Petra Oravca, advokáta, Laurinská 12, 811 01 Bratislava doručené listom zaevidovaným úradom pod číslom 3555/20045 dňa 24. 6. 2005 oznámenie koncentrácie podľa § 10 ods. 9 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) spočívajúcej v nadobudnutí výlučnej kontroly spoločnosťou ING nad podnikom podnikateľa VSP Tatry, a.s. so sídlom Trnavská cesta 50, 821 02 Bratislava, IČO: 31 387 021 (ďalej len „VSP Tatry“).

Dňa 24. 6. 2005 sa podľa § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov (ďalej len „správny poriadok“) začalo správne konanie vo veci koncentrácie, ktorému bolo pridelené číslo 0072/OK/2005.

O vyššie uvedených skutočnostiach úrad informoval oznamovateľa listom č. 3638/PMÚ SR/2005 zo dňa 30. 6. 2005 a taktiež ho vyzval na zaplatenie správneho poplatku, pričom ho upovedomil, že lehota na vydanie rozhodnutia podľa § 11 zákona nezačala plynúť.

Oznamovateľ listom, zaevidovaným úradom pod číslom 3732/2005 dňa 6. 7. 2005 doplnil oznámenie koncentrácie o doklad o zaplatení správneho poplatku, na základe čoho sa oznámenie koncentrácie stalo podľa § 10 ods. 12 zákona úplné. Dňom 7. 7. 2005 začala plynúť v súlade so znením § 11 zákona lehota 60 pracovných dní na vydanie rozhodnutia vo veci predmetnej koncentrácie, o čom úrad upovedomil oznamovateľa listom číslo 3789/PMÚ SR/2005 zo dňa 8. 7. 2005.

Správny poplatok bol podľa zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov zaplatený vo výške 100 000 Sk na účet úradu dňa 1. 7. 2005.

Z podkladov a informácií, ktoré boli úradu predložené v predmetnom správnom konaní vyplývajú nasledujúce skutočnosti:

Podnikatelia

Podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona sa tento zákon vzťahuje na podnikateľov. Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľom na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (§ 2 Obchodného zákonníka), ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť s hospodárskou súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.

ING je holdingová spoločnosť založená podľa holandského práva, ktorá je na čele podnikateľskej skupiny činnej v oblasti bankovníctva, poisťovníctva a správy aktív vo viac ako 50 krajinách pre všetky kategórie klientov: privátnych, korporátnych ako aj štátne inštitúcie. ING kontroluje v Slovenskej republike spoločnosti ING BANK N.V., pobočka zahraničnej banky; ING Životná poisťovňa, a.s.; ING doplnková dôchodková poisťovňa a ING dôchodková správcovská spoločnosť, a.s. Ďalej kontroluje ING v Slovenskej republike spoločnosti ING Management Services Slovensko, s.r.o. a ING Management Services, s.r.o., organizačná zložka, ktoré vykonávajú pre ostatné spoločnosti v skupine ING servisné služby v oblasti správy nehnuteľností a pod.

Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že ING je právnickou osobou, ktorej činnosti a konania súvisia s hospodárskou súťažou, a teda je podnikateľom v zmysle § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

VSP Tatry je akciová spoločnosť zapísaná v Obchodnom registri Okresného súdu Bratislava I, oddiel Sa, vložka č. 782/B. Spoločnosť VSP Tatry je v súčasnosti jedným z dvoch zriaďovateľov Prvej doplnkovej dôchodkovej poisťovne Tatry–Sympatia so sídlom Trnavská cesta 50, 821 02 Bratislava (ďalej len „PDDPTS“), pričom spoločnosť VSP Tatry vykonáva na základe zmluvnej spolupráce s PDDPTS riadenie a správu PDDPTS. Riadenie a správa PDDPTS pozostáva predovšetkým z navrhovania podnikateľského plánu, finančného poradenstva, poskytovania finančných analýz, činnosti organizačných a ekonomických poradcov ako aj z vedenia účtovníctva, správcovskej činnosti nebytových a priestorov, administratívnych služieb a iných súvisiacich činností.

Keďže spoločnosť VSP Tatry je právnickou osobou zapísanou v obchodnom registri, je podnikateľom podľa § 2 Obchodného zákonníka, a teda aj podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona, na ktorého sa zákon vzťahuje podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona.

Forma koncentrácie

Podľa § 9 ods. 1 zákona koncentrácia je proces ekonomického spájania podnikateľov, ktorým je 
a)	zlúčenie alebo splynutie dvoch alebo viacerých samostatných podnikateľov, alebo 
b)	získanie priamej alebo nepriamej kontroly jedným podnikateľom alebo viacerými podnikateľmi nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov.

Kontrola podľa § 9 ods. 4 zákona je možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť podnikateľa, najmä prostredníctvom 
a)	vlastníckych práv alebo iných práv k podniku alebo k jeho časti, 
b)	práv, zmlúv alebo na základe iných skutočností, ktoré umožňujú vykonávať rozhodujúci vplyv na zloženie, hlasovanie alebo rozhodovanie orgánov podnikateľa.

Dňa 5. 6. 2005 bola medzi podnikateľom ING Continental Europe Holdings B.V, 100 % dcérskou spoločnosťou podnikateľa ING ako kupujúcim a spoločnosťou TBIH Financial Services Group N.V ako predávajúcim uzavretá Zmluva o kúpe akcií (ďalej len „Zmluva“), na základe ktorej ING získa prostredníctvom nepriamo kontrolovanej spoločnosti ING Holding 100 % akcií spoločnosti VSP Tatry. ING si vyhradila právo previesť akcie na inú spoločnosť v skupine ING. ING teda získa na základe Zmluvy možnosť vykonávať nepriamu kontrolu nad podnikom podnikateľa VSP Tatry.

Vzhľadom na vyššie uvedené úrad zistil, že na základe Zmluvy vznikla koncentrácia podnikateľov ING a VSP Tatry podľa § 9 ods. 1 písm. b) v spojení s § 9 ods. 4 písm. b) zákona.

Keďže Zmluva predpokladá transformáciu PDDPTS na akciovú spoločnosť podľa zákona č. 650/2004 Z.z. o doplnkovom dôchodkovom sporení v znení neskorších predpisov, ktorým sa zaviedla zmena systému doplnkového dôchodkového poistenia na systém sporenia do doplnkových dôchodkových fondov, zaoberal sa úrad otázkou ako ovplyvní transformačný proces PDDPTS vzťahy medzi PDDPTS a VSP Tatry.

Ako bolo uvedené vyššie, VSP Tatry je zriaďovateľom PDDPTS. Podľa zákona č. 123/1996 Z.z. o doplnkovom dôchodkovom poistení zamestnancov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o doplnkovom dôchodkovom poistení“) nemali zriaďovatelia kontrolu nad doplnkovou dôchodkovou poisťovňou, keďže najvyšším orgánom doplnkovej dôchodkovej poisťovne bola správna rada, ktorú tvorili zástupcovia zamestnávateľov, zamestnancov a poberateľov dávok. 

Podľa zákona č. 650/2004 Z.z. o doplnkovom dôchodkovom sporení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o doplnkovom dôchodkovom sporení“) je správna rada doplnkovej dôchodkovej poisťovne povinná vypracovať projekt transformácie na doplnkovú dôchodkovú spoločnosť a zvolať zhromaždenie zriaďovateľov, ktoré schváli tento transformačný projekt. V transformačnom projekte sa okrem iného určí, aká bude akcionárska štruktúra doplnkovej dôchodkovej spoločnosti po ukončení procesu transformácie. Vychádza sa pritom z podielu účelových vkladov jednotlivých zriaďovateľov na súčte účelových vkladov všetkých akcionárov. Zriaďovatelia sa však môžu dohodnúť aj na inom podiele. Na základe dohody s druhým zriaďovateľom PDDPTS sa po ukončení procesu transformácie stane VSP Tatry zapísaním novej akciovej spoločnosti do obchodného registra 100 % vlastníkom doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a teda bude nad ňou vykonávať výlučnú kontrolu. Z uvedeného dôvodu úrad dospel k záveru, že na účely posúdenia predmetnej koncentrácie je potrebné posudzovať PDDPTS ako dcérsku spoločnosť VSP Tatry kontrolovanú podľa § 10 ods. 2 písm. b) zákona.

Účastníci koncentrácie

Podľa § 25 ods. 3 písm. d) zákona účastníkom konania v prípade koncentrácie, ktorá vznikla získaním priamej alebo nepriamej kontroly jedným podnikateľom alebo viacerými podnikateľmi na podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov je podnikateľ alebo podnikatelia, ktorí získavajú priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov.

Na základe vyššie uvedeného úrad zistil, že účastníkom správneho konania je v tomto prípade podnikateľ ING, ktorý získava nepriamu kontrolu nad podnikom podnikateľa VSP Tatry.

Účastníkmi koncentrácie sú podnikatelia, ktorí získavajú kontrolu nad podnikom iného podnikateľa ako aj podnikateľ, ktorý je predmetom koncentrácie, teda nad ktorým je priama alebo nepriama kontrola získavaná. Z uvedeného vyplýva, že účastníkom predmetnej koncentrácie je podnikateľ ING, ktorý získava nepriamu kontrolu nad spoločnosťou VSP Tatry, ako aj podnikateľ VSP Tatry, nad ktorým sa na základe Zmluvy kontrola získava.

Koncentrácia podliehajúca kontrole úradu

Podľa § 10 ods. 1 zákona v znení neskorších predpisov koncentrácia podlieha kontrole úradu, ak
a)	spoločný celosvetový celkový obrat účastníkov koncentrácie za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie je najmenej 1 200 000 000 Sk a aspoň dvaja účastníci koncentrácie dosiahli v Slovenskej republike celkový obrat najmenej 360 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie alebo
b)	aspoň jeden z účastníkov koncentrácie dosiahol v Slovenskej republike celkový obrat najmenej 500 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie a aspoň jeden ďalší účastník koncentrácie dosiahol celosvetový celkový obrat najmenej 1 200 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie.

Podľa § 10 ods. 2 zákona v znení neskorších predpisov celkový obrat účastníka koncentrácie je súčet obratov:
účastníka koncentrácie, 
a)	podnikateľov, v ktorých účastník koncentrácie priamo alebo nepriamo
1.	má podiel na základnom imaní vyšší ako polovicu 
2.	má právo vykonávať viac ako polovicu hlasovacích práv
3.	má právo vymenovať viac ako polovicu členov orgánov podnikateľa alebo
4.	má právo riadiť jeho podnik,
b)	podnikateľov, ktorí majú práva uvedené v písmene b) v podniku účastníka koncentrácie,
c)	podnikateľov, v ktorých majú podnikatelia uvedení v písmene c) práva uvedené v písmene b)
d)	podnikateľov, v ktorých dvaja alebo viacerí podnikatelia uvedení v písmenách a) až d) majú spoločne práva uvedené v písmene b).

Na základe podkladov a informácií predložených úradu úrad zistil, že podnikateľ ING v roku 2004 dosiahol celosvetový celkový obrat prevyšujúci 2630 mld. Sk. Z uvedeného je zrejmé, že spoločný celosvetový celkový obrat účastníkov koncentrácie za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie, t.j. rok 2004, presiahol 1,2 mld. Sk. Celkový obrat podnikateľa ING za predmetné obdobie v Slovenskej republike presiahol 360 mil. Sk, pričom aj podnikateľ VSP Tatry dosiahol v Slovenskej republike obrat prevyšujúci 360 mil. Sk. Konkrétne údaje boli označené za predmet obchodného tajomstva a sú súčasťou spisového materiálu.

Na základe vyššie uvedeného úrad zistil, že v predmetnom prípade boli splnené podmienky uvedené v § 10 ods. 1 písm. a) zákona, a teda predmetná koncentrácia podlieha kontrole úradu.

Podľa § 10 ods. 9 zákona koncentrácia, ktorá podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 zákona, musí byť oznámená úradu do 30 pracovných dní odo dňa
a)	uzavretia zmluvy,
b)	oznámenia prijatia návrhu v obchodnej verejnej súťaži,
c)	doručenia rozhodnutia štátneho orgánu podnikateľovi,
d)	keď Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila podnikateľovi, že vo veci bude konať úrad alebo
e)	v ktorom nastala iná skutočnosť, na ktorej základe došlo k vzniku koncentrácie.

Úrad posudzoval, či sa pri oznámení predmetnej koncentrácie postupovalo podľa § 10 ods. 9 zákona. Vzhľadom na to, že predmetná koncentrácia vznikla na základe Zmluvy, úrad dospel k záveru, že relevantným dňom, ktorý je rozhodujúci pre začatie plynutia lehoty oznámenia tejto koncentrácie, je deň uzavretia zmluvy, t. j. 5. 6. 2005. Vzhľadom na to, že Zmluva bola uzavretá dňa 5. 6. 2005 a oznámenie koncentrácie bolo doručené úradu dňa 24. 6. 2005, predmetná koncentrácia bola oznámená úradu do 30 pracovných dní odo dňa uzavretia Zmluvy, t. j. oznámenie koncentrácie bolo úradu doručené v zákonom stanovenej lehote.

Relevantné trhy 

Podľa § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. Podľa § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov. Podľa § 3 ods. 5 zákona vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia. 

Pri vymedzení relevantných trhov z tovarového hľadiska úrad vychádzal z ustanovení § 3 ods. 3 až ods. 5 zákona a z hlavných činností a aktivít, ktoré vykonávajú účastníci koncentrácie a s nimi prepojení podnikatelia na území Slovenskej republiky, pričom sa zameral na určenie a posúdenie vplyvov predmetnej koncentrácie na hospodársku súťaž na relevantných trhoch, na ktorých sa výraznejšie prejavia účinky koncentrácie v rámci Slovenskej republiky. 

Ako je uvedené vyššie, podnikateľ ING je činný v mnohých oblastiach finančného sektora. Jeho činnosť v Slovenskej republike možno zhrnúť do nasledujúcich oblastí: retailové a korporátne bankové služby, životné poistenie, poskytovanie podielových fondov, dôchodkové starobné sporenie a doplnkové dôchodkové poistenie. 

Vzhľadom na to, že VSP Tatry vykonáva služby riadenia a správy len pre PDDPTS, pričom po ukončení procesu transformácie PDDPTS bude túto doplnkovú dôchodkovú poisťovňu kontrolovať, úrad dospel k záveru, že na účely posúdenia účinkov predmetnej koncentrácie je potrebné považovať podnikateľa VSP Tatry ako podnikateľa pôsobiaceho v oblasti doplnkového dôchodkového poistenia.

Keďže obaja účastníci koncentrácie pôsobia v oblasti doplnkového dôchodkového poistenia, je koncentráciou priamo ovplyvnené doplnkové dôchodkové poistenie. Vzhľadom na to, že v priebehu roka 2005 sa mení systém doplnkového dôchodkového poistenia na systém doplnkového dôchodkového sporenia, úrad pri vymedzení relevantných trhov vychádzal zo zákona č. 650/2004 Z.z. o doplnkovom dôchodkovom sporení v znení neskorších predpisov, ktorým sa budú riadiť všetky transformované doplnkové dôchodkové spoločnosti. 

Podľa § 2 tohto zákona sa doplnkovým dôchodkovým sporením rozumie zhromažďovanie príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie od účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia a zamestnávateľov za účelom získania doplnkového dôchodkového príjmu v starobe a doplnkový dôchodkový príjem v prípade skončenia výkonu určitých prác, nakladanie s majetkom v doplnkovom dôchodkovom fonde podľa tohto zákona a vyplácanie dávok doplnkového dôchodkového sporenia.

Doplnkové dôchodkové sporenie patrí do skupiny finančných produktov, ktoré sú charakteristické dobrovoľným dlhodobým sporením s primárnym cieľom získania doplnkového dôchodkového príjmu. Ich spoločným znakom je dlhodobé sporenie disponibilných finančných prostriedkov s predpokladom výberu nasporenej sumy po dosiahnutí dôchodkového veku alebo relatívne krátko pred ním. Táto možnosť je zo strany štátu aktívne podporovaná prostredníctvom daňovej legislatívy (§ 11 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov), ktorá umožňuje znížiť základ dane z príjmov o prostriedky vynaložené na doplnkové dôchodkové sporenie a niektoré druhy účelového sporenia. Vzhľadom na to, že klientovi môžu rovnako vyhovovať z vecného a daňového hľadiska doplnkové dôchodkové sporenie, niektoré produkty životného poistenia, sporivé plány v oblasti kolektívneho investovania a dlhodobé účelové bankové vklady, zaoberal sa úrad otázkou, či je možné tieto druhy produktov považovať za zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. Všetky uvedené formy sporenia môžu za určitých podmienok splniť podmienky daňového zvýhodnenia, čím sa môžu zaradiť do tzv. tretieho piliera novozavedeného dôchodkového systému.

Pre všetky produkty tretieho piliera je spoločná dlhodobosť (doba sporenia minimálne 10 rokov), možnosť čerpania až vo vyššom veku (minimálne 55 rokov) a dobrovoľná účasť zákazníka. Práve dobrovoľnosť odlišuje tieto produkty od druhého piliera, t.j. odvodov do dôchodkových správcovských spoločností. Produkty tretieho piliera teda v žiadnom prípade nemôžu konkurovať produktom z druhého piliera, keďže zákazník sa nemôže rozhodnúť medzi dôchodkovou správcovskou spoločnosťou na jednej strane a doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou, životnou poisťovňou, bankou alebo podielovým fondom na strane druhej a je nútený si vybrať len niektorú z dôchodkových správcovských spoločností.

V ďalšom úrad zvažoval, či jednotlivé produkty patriace do tretieho piliera predstavujú pre spotrebiteľa zameniteľné produkty. Úrad pritom vychádzal zo základného  účelu daného produktu, jeho konštrukcie a vlastností ako aj z legislatívy, ktorá sa vzťahuje na daný produkt. 

Životné poistenie zahŕňa široké množstvo rozličných produktov, ktorých hlavným znakom je, že poskytujú klientovi (alebo osobám, ktoré klient určil) finančnú istotu v určitých životných situáciách spojených so zvýšenou potrebou finančných prostriedkov, resp. v situáciách, ktoré sú spojené s výpadkom finančných prostriedkov. Pravidelnými platbami si teda klient jednak sporí až do momentu dožitia sa určitého veku ako aj kryje niektoré životné riziká, typicky najmä riziko smrti, úrazu, choroby a pod. Produkty životného poistenia možno rozdeliť na dve veľké skupiny, kapitálové poistenie a investičné poistenie. Kým pri kapitálovom poistení poisťovňa zaručuje klientovi, že jeho prostriedky budú ročne zhodnocované minimálnou úrokovou sadzbou (tzv. technická úroková miera), pričom klient môže na základe interných pravidiel poisťovne získať aj podiel na výnosoch poisťovne, pri investičnom poistení sa klient musí spoľahnúť len na skúsenosti poisťovne s investovaním finančných prostriedkov. Investičné poistenie je teda spojené s vyšším rizikom avšak aj s možnosťou vyššieho výnosu ako pri kapitálovom životnom poistení. Životné poistenie predstavuje veľmi flexibilný produkt, ktorý možno prispôsobiť individuálnym potrebám klienta, najmä rozsahom poistného krytia. Klientovi ponúka životné poistenie vysokú variabilitu rôznymi kombináciami poistných krytí, dĺžky poistného vzťahu, výšky poistného a iných vstupných parametrov. 

Podielové fondy patria medzi druhy kolektívneho investovania, pre ktoré je charakteristická investičná voľnosť. Podielové fondy sú spoločným majetkom podielnikov, ktorých majetkové práva reprezentuje podielový list. Všetky činnosti spojené s riadením podielového fondu, jeho administráciou, distribúciou a propagáciou vykonáva správcovská spoločnosť.  Správcovská spoločnosť vytvára jednotlivé fondy podľa zvolenej investičnej stratégie, ktorá sa spravidla medzi jednotlivými fondmi značne líši svojim zameraním na niektorý druh cenných papierov, alebo nástroje peňažného trhu,  na akých regulovaných trhoch sa budú cenné papiere alebo nástroje peňažného trhu obstarávať, ako na prípadné odvetvové alebo teritoriálne členenie investícií. Výnosy z majetku v podielovom fonde sú rozdeľované medzi podielnikov každoročne. O vyplatenie podielového listu môže klient požiadať podľa podmienok schválených v štatúte podielového fondu, pričom vyplatením podielového listu získa podielnik zodpovedajúci podiel na čistej hodnote majetku podielového fondu, ktorá sa môže značne líšiť od hodnoty, za ktorú podielnik podielový list získal, pričom môže byť aj nižšia. Ako vyplýva z predchádzajúceho textu, podielové fondy boli vytvorené predovšetkým za účelom zhodnotenia voľných finančných prostriedkov, pričom ich funkcia ako prostriedku dlhodobého sporenia je skôr druhoradá.

Oblasť retailového bankovníctva môže byť rozdelená na množstvo služieb, ktoré možno zaradiť pod dve skupiny, a to vkladové služby a úverové služby. Vkladové služby zahŕňajú opäť široké množstvo produktov, najmä bežné účty, termínované účty, vkladné knižky, depozitné certifikáty a pod. Pre vkladové bankové produkty je charakteristická predovšetkým bezrizikovosť uloženia finančných prostriedkov, keďže tieto sú chránené do určitej výšky štátom (Fondom na ochranu vkladov) a pevne stanovená úroková miera, s akou budú finančné prostriedky zhodnocované a ktorá samozrejme zohľadňuje žiadne alebo veľmi nízke riziko. Vkladové produkty bánk teda skôr ako na dlhodobé sporenie slúžia na krátkodobé uloženie voľných finančných prostriedkov. Taktiež je potrebné podotknúť, že z vkladových produktov retailového bankovníctva len minimálne množstvo spĺňa podmienku daňového zvýhodnenia.

Pre doplnkové dôchodkové sporenie je charakteristická predovšetkým skutočnosť, že okrem finančných prostriedkov samotného klienta sa na jeho osobnom účte zhodnocujú aj prostriedky, ktoré mu naň odviedol jeho zamestnávateľ. Doplnkové dôchodkové sporenie tak disponuje jedinečnou výhodou, keďže sa príspevkom zamestnávateľa výrazne znásobuje objem zhodnocovaných prostriedkov. Finančné prostriedky doplnková dôchodková spoločnosť spravuje prostredníctvom dôchodkového fondu, ktorý je spoločným majetkom poistencov a je účtovne oddelený od majetku doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Počas sporivej fázy doplnkového dôchodkového sporenia sú príspevky vedené v príspevkovom dôchodkovom fonde, z ktorého sa po získaní nároku na výplatu dôchodku prevedú všetky príspevky spolu so zodpovedajúcimi výnosmi do výplatného dôchodkového fondu. Doplnková dôchodková spoločnosť môže vytvoriť viacero príspevkových a výplatných fondov, ktoré sa môžu líšiť investičnou stratégiou ale aj napriek tomu sa musí doplnková dôchodková pri rozhodovaní o druhu investícií  jednotlivých fondov riadiť pravidlami investovania danými zákonom o doplnkovom dôchodkovom sporení. Po získaní nároku na výplatu je možné z doplnkového dôchodkového sporenia čerpať v zásade dva druhy dávok: doživotný dôchodok, ktorý sa čerpá až po úmrtie poisteného a dočasný dôchodok, ktorého dĺžku si určí poistený. I v prípade dočasného dôchodku však doba jeho vyplácania nesmie byť kratšia ako päť rokov. Poistený môže zároveň požiadať aj o jednorazové vyrovnanie ale jeho výška nesmie presiahnuť 50 %, resp. 25 % zostatku na osobnom účte poisteného podľa toho, či poistený požiada o doživotný alebo dočasný dôchodok. Doplnkové poistenie sa riadi zákonom o doplnkovom dôchodkovom sporení, ktorý na rozdiel od predchádzajúcich produktov jednoznačne určuje samotný produkt ako aj podmienky jeho poskytovania a podmienky jeho distribúcie. Každá zmena produktu musí byť odsúhlasená úradom pre finančný trh.

Na základe vyššie uvedených skutočností úrad dospel k záveru, že doplnkové dôchodkové sporenie predstavuje vzhľadom na príspevok zamestnávateľa, odlišnú konštrukciu produktu (najmä postupné vyplácanie nasporenej sumy) a komplexnú reguláciu samostatný tovarový relevantný trh.

Podľa § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

Pri určení priestorovej dimenzie relevantného trhu doplnkového dôchodkového sporenia úrad vychádzal zo skutočnosti, že všetky doplnkové dôchodkové spoločnosti môžu na danom tovarovom relevantnom trhu podnikať len na základe zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení. Vzhľadom na to, že povolenie Úradu pre finančný trh pre doplnkové dôchodkové spoločnosti sa viaže výlučne na územie Slovenskej republiky, priestorovým relevantným trhom doplnkového dôchodkového sporenia je územie Slovenskej republiky.

Trh doplnkového dôchodkového sporenia

Na trhu doplnkového dôchodkového sporenia v súčasnosti pôsobí päť subjektov. Okrem ING DDP a PDDPTS sú nimi DDP Credit Suisse Life & Pensions, Pokoj DDP a DDP Stabilita. Podiely jednotlivých podnikateľov sú uvedené v nasledujúcich tabuľkách.

Tabuľka 1 – príspevky zamestnancov a zamestnávateľov
Poisťovňa	2002	2003	2004	
	tis. Sk.	%	tis. Sk.	%	% zmena	tis. Sk.	%	% zmena	
PDDPTS	4 437 296	55,70	6 433 618	53,65	44,99	8 482 579	51,48	31,85	
Stabilita	1 778 971	22,33	2 555 348	21,31	43,64	3 364 727	20,42	31,67	
Pokoj	1 190 400	14,94	2 100 000	17,51	76,41	3 242 000	19,67	54,38	
CSLP	559 767	7,03	902 125	7,53	61,16	1 376 983	8,36	52,64	
ING DDP	0	0	0	0	0	11 676	0,07	0	
Spolu	7 966 434	100	11 991 091	100	50,52	16 477 965	100	37,42	
Zdroj: prieskum úradu

Tabuľka 2 – počet zamestnaneckých zmlúv
Poisťovňa	2002	2003	2004	
	ks	%	ks	%	% zmena	ks	%	% zmena	
PDDPTS	237 978	52,53	294 058	49,94	23,57	322 636	47,83	9,72	
Pokoj	80 147	17,69	127 264	21,61	58,79	143 638	21,29	12,87	
Stabilita	102 431	22,61	116 666	19,81	13,90	128 055	18,98	9,76	
CSLP	32 440	7,17	50 870	8,64	56,81	77 876	11,55	53,09	
ING DDP	0	0	0	0	0	2 386	0,35	0	
Spolu	452 996	100	588 858	100	29,99	674 591	100	14,56	
Zdroj: prieskum úradu

Tabuľka 3 – počet zamestnávateľských zmlúv
Poisťovňa	2002	2003	2004	
	ks	%	ks	%	% zmena	ks	%	% zmena	
PDDPTS	3 839	35,95	5 253	32,94	36,83	5 868	28,75	11,71	
Pokoj	2 735	25,61	4 255	26,68	55,58	5 040	24,69	18,45	
Stabilita	2 777	26,00	4 127	25,88	48,61	5 715	28,00	38,48	
CSLP	1 329	12,44	2 312	14,50	73,97	3 552	17,40	53,63	
ING DDP	0	0	0	0	0	238	1,17	0	
Spolu	10 680	100	15 947	100	49,32	20 413	100,01	28,01	
Zdroj: prieskum úradu

Objem aktív spravovaných doplnkovými dôchodkovými poisťovňami predstavoval v roku 2004 vyše 16 mld. Sk, čo je o 37 % viac ako v roku 2003 a viac ako dvojnásobok aktív spravovaných v roku 2002. Podľa objemu spravovaných aktív je vedúcou spoločnosťou na trhu PDDPTS s podielom prevyšujúcim 50 %. Nasledujú DDP Pokoj a DDP Stabilita, obe s 20 % podielom a DDP Credit Suisse Life & Pensions s podielom cez 8 %. Najmenšou doplnkovou dôchodkovou poisťovňou je s podielom nedosahujúcim ani 0,1 % ING DDP. Pokiaľ ide o dynamiku podielov, najväčšie dve poisťovne PDDPTS a DDP Stabilita zaznamenávajú nižší rast ako menšie poisťovne DDP Pokoj a DDP Credit Suisse Life & Pensions, čomu zodpovedá aj pokles podielov  PDDPTS a DDP Stabilita v rokoch 2003 a 2004. Podiel PPDPTS sa znížil z 56 % v 2002 na 51 % v 2004, podiel DDP Stabilita z 22 % na 20 %. Oproti tomu podiel DDP Pokoj sa zvýšil z 15 % v 2002 na 20 % v 2004 a podiel DDP Credit Suisse Life & Pensions zo 7 % na 8 %.

K 31. 12. 2004 bolo v systéme doplnkového dôchodkového poistenia zaevidovaných 674 591 zmlúv, čo oproti roku 2003 predstavuje 15 % rast a oproti roku 2002 dokonca 50 % rast. Podobne ako podľa objemu aktív aj podľa počtu zamestnaneckých zmlúv je najväčšou doplnkovou dôchodkovou poisťovňou PDDPTS s podielom 48 %. Nasleduje DDP Pokoj (21%) s miernym náskokom pred DDP Stabilita (19 %) a DDP Credit Suisse Life & Pensions s podielom 12 %. Najmenší počet zmlúv predstavujúci 0,35 % zaznamenala ING DDP. Najdynamickejšie rastúcou doplnkovou dôchodkovou poisťovňou je DDP Credit Suisse Life & Pensions, ktorá tak v roku 2003 ako aj 2004 zaznamenala viac ako 50 % rast klientov. Rýchlym rastom (najmä v roku 2003) sa môže pochváliť aj DDP Pokoj. Poisťovne PDDPTS a DDP Stabilita zaznamenali nižší rast ako celý trh.

Aj napriek tomu, že podiel na trhu podľa počtu uzavretých zamestnávateľských zmlúv nie je relevantným kritériom pre posúdenie postavenia jednotlivých doplnkových dôchodkových poisťovní na trhu, úrad tento údaj uvádza na ilustráciu zastúpenia doplnkových dôchodkových poisťovní u zamestnávateľov. Na rozdiel od predchádzajúcich ukazovateľov majú doplnkové dôchodkové poisťovne u zamestnávateľov relatívne rovnomerné zastúpenie. Platí to predovšetkým pre PDDPTS s 29 %, DDP Stabilita s 28 %, DDP Pokoj s 25 % a DDP Credit Suisse Life & Pensions s 18 %. Najmenší podiel na uzavretých zamestnávateľských zmluvách patrí ING DDP (1 %).

Ako je uvedené vyššie, doplnkové dôchodkové poisťovne sa pri výkone svojej činnosti riadia zákonom o doplnkovom dôchodkovom poistení, ktorý striktne definuje produkt a podmienky jeho poskytovania. Všetky doplnkové dôchodkové poisťovne poskytujú prakticky rovnaký produkt, ktorý sa líši len detailmi špecifikovanými v dávkovom pláne poisťovne. Akékoľvek zmeny v produkte (v tomto prípade v dávkovom pláne) musia byť schválené Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Vzhľadom na to, že všetky doplnkové dôchodkové poisťovne ponúkajú identický produkt definovaný zákonom, zákazník sa pri výbere doplnkového dôchodkového poistenia rozhoduje na základe iných kritérií ako sú vlastnosti samotného produktu.

Z prieskumu úradu vyplynulo, že faktormi ovplyvňujúcimi výber zákazníka doplnkovej dôchodkovej poisťovne sú kvalita distribučnej siete (najmä odbornosť a motivácia sprostredkovateľov), značka a celkový imidž doplnkovej dôchodkovej poisťovne, podpora predaja (rôzne predajné akcie a zvýhodnenia) a určitú úlohu zohráva aj depozitár doplnkovej dôchodkovej poisťovne. Rozhodovanie zákazníka sa teda viac ako racionálnymi dôvodmi riadi emocionálnymi.

Trh doplnkového dôchodkového sporenia je charakteristický dvoma zdrojmi príjmov. Prvým zdrojom sú príspevky od zamestnancov (alebo samostatne zárobkovo činných osôb), druhým zdrojom sú príspevky zamestnávateľa, ktoré zamestnávateľ každý mesiac odvádza na účet doplnkovej dôchodkovej sporiteľne spolu s príspevkami zamestnanca. Vzhľadom na dva druhy zdrojov existujú aj dva druhy klientov – zamestnanci a zamestnávatelia. Kým zamestnanci si zvyčajne vyberajú len jednu doplnkovú dôchodkovú spoločnosť, zamestnávatelia uzatvárajú zmluvu s viacerými doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami. Pokiaľ však zamestnávateľ nemá uzatvorenú zmluvu s danou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou, ktorú si zamestnanec vyhliadol, zamestnanec si túto vybrať nemôže. Počet uzavretých zamestnávateľských zmlúv preto môže predstavovať významný predpoklad úspešnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Táto skutočnosť vyplynula aj z prieskumu úradu medzi doplnkovými dôchodkovými poisťovňami, kde štyri z piatich doplnkových dôchodkových poisťovní uviedli ako najvýznamnejšie kritérium pri výbere doplnkovej dôchodkovej poisťovne existenciu zamestnávateľskej zmluvy. Na druhej strane nemusí ani uzavretie zamestnávateľskej zmluvy s veľkým zamestnávateľom predstavovať významný zdroj klientov, keďže takýto zamestnávateľ bude mať pravdepodobne uzatvorenú zmluvu s viacerými doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami.

Distribúcia produktov doplnkového dôchodkového poistenia nie je v súčasnosti špecificky regulovaná. Aj napriek tomu distribučná sieť všetkých spoločností pôsobiacich na trhu doplnkového dôchodkového poistenia pozostáva z rovnakých prvkov – siete vlastných pobočiek, internej siete sprostredkovateľov, externej siete sprostredkovateľov a z maklérskych a brokerských spoločností. Ako vyplynulo z prieskumu úradu, prevládajúcim spôsobom distribúcie býva kontakt u zamestnávateľa cez externého sprostredkovateľa, spravidla personalistu daného zamestnávateľa. Takáto spolupráca sa vykonáva zvyčajne na nevýhradnej báze pre sprostredkovateľa ako aj pre doplnkovú dôchodkovú poisťovňu a umožňuje zamestnancom príslušného podniku zvoliť si ľubovoľnú doplnkovú dôchodkovú poisťovňu. Z prieskumu trhu ďalej úrad zistil, že viac ako na šírke distribučnej siete záleží na jej kvalite, t.j. motivácii sprostredkovateľa danej výškou provízií a celkovou štruktúrou odmeňovacieho systému a sprostredkovateľovými dôkladnými znalosťami doplnkového dôchodkového poistenia ako aj všeobecným rozhľadom vo finančnom sektore. Po ukončení transformácie doplnkových dôchodkových poisťovní budú môcť distribúciu doplnkového dôchodkového sporenia vykonávať len fyzické osoby a právnické osoby s povolením Úradu pre finančný trh. Aj naďalej budú títo sprostredkovatelia oprávnení vykonávať činnosť pre viaceré doplnkové dôchodkové spoločnosti.

Prestup medzi doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami zákon o doplnkovom dôchodkovom poistení umožňuje až do momentu vzniku nároku na dôchodok, ktorý je určený jednak týmto zákonom ako aj dávkovým plánom doplnkovej dôchodkovej poisťovne. Podmienky prechodu poistenca do inej doplnkovej dôchodkovej poisťovne a následne prevodu prostriedkov evidovaných na jeho osobnom dôchodkovom účte sú taktiež presne definované v zákone o doplnkovom dôchodkovom poistení. Každá doplnková dôchodková poisťovňa si však môže určiť individuálnu výšku a štruktúru poplatkov za jednotlivé transakcie. Klient sa vzhľadom na veľmi nízku diferenciáciu produktov nemusí zaujímať o možnosti aké mu ponúkajú iné doplnkové dôchodkové poisťovne, pričom zhodnotenie vložených prostriedkov (výnos, resp. podiel na zisku), ktoré by mohlo byť rozlišujúcim prvkom zohráva nevýznamnú úlohu. I v prípade, že by sa poistenec zaujímal o výnosy jednotlivých doplnkových dôchodkových poisťovní (napr. z výročných správ), väčší význam má pre poistenca dôvera v stabilitu doplnkovej dôchodkovej poisťovne a ochranu vložených prostriedkov.

Po transformácii doplnkových dôchodkových poisťovní na doplnkové dôchodkové spoločnosti bude prestup z jednej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti do inej jednoduchší avšak taktiež bude spojený s poplatkami, ktoré však bude stanovovať priamo zákon o doplnkovom dôchodkovom sporení. Klient teda pri prestupe stratí časť svojich úspor, ktoré môžu predstavovať v prípade prestupu do troch rokov od uzatvorenia zmluvy až 5 % z hodnoty zostatku na osobnom účte.

Bez ohľadu na podmienky prestupu je podľa vyjadrení jednotlivých doplnkových dôchodkových poisťovní mobilita klientov veľmi nízka. Práve nízka mobilita zákazníkov v kombinácii s počiatočným postavením PDDPTS môže byť jednou z príčin významného trhového podielu PDDPTS. Ako hovorí samotný názov, PDDPTS bola prvou dôchodkovou doplnkovou poisťovňou, ktorá začala činnosť koncom roka 1996 a jeden rok pôsobila na trhu bez akejkoľvek konkurencie. Ďalšia doplnková dôchodková spoločnosť, DDP Stabilita začala činnosť koncom roka 1997, v roku 1998 začali na trhu pôsobiť DDP Lipa (od roku 2002 DDP Credit Suisse Life & Pensions) a DDP Pokoj. Štvoricu doplnkových dôchodkových poisťovní doplnila v roku 2004 ING DDP. Ročný náskok pred DDP Stabilita a dvojročný pred ostatnými poisťovňami mohol predstavovať dostatočnú konkurenčnú výhodu v podobe vybudovania distribučnej siete, kontaktov u zamestnávateľov a vytvorení silného a stabilného imidžu PDDPTS. Ako však vyplýva z vyššie uvedených tabuliek, podiel PDDPTS sa neustále znižuje najmä v prospech DDP Pokoj a DDP Credit Suisse Life & Pensions, ktorá zaznamenáva v porovnaní s ostatnými doplnkovými dôchodkovými poisťovňami veľmi dynamický rast.

Na základe informácií získaných z prieskumu trhu možno situáciu na trhu doplnkového dôchodkového poistenia aj napriek vysokému podielu PDDPTS charakterizovať ako konkurenčnú. Úrad nezistil žiadne formy obmedzovania súťaže spojené s vysokým trhovým podielom zo strany PDDPTS, čo je dané jednak vysokou mierou regulácie na trhu, unifikovaným produktom ako aj postavením konkurentov, predovšetkým DDP Pokoj a DDP Stabilita, ktorých odstup od vedúceho účastníka na trhu nie je taký veľký, aby na neho nemohli vyvinúť dostatočný konkurenčný tlak. DDP Credit Suisse Life & Pensions aj napriek súčasnému relatívne nízkemu podielu je najdynamickejšie sa rozvíjajúcou doplnkovou dôchodkovou poisťovňou, ktorá v roku 2004 získala približne rovnaký počet poistencov ako PDDPTS a predbehla v počte novouzatvorených zmlúv aj DDP Pokoj a DDP Stabilita.

Podnikateľ, ktorý by chcel začať vykonávať činnosť na trhu doplnkového dôchodkového sporenia, musí požiadať Úrad pre finančný trh o povolenie, s udelením ktorého sa viažu viaceré podmienky kladené zákonom o doplnkovom dôchodkovom sporení. Tieto podmienky sa týkajú najmä primeraného finančného zabezpečenia (vyžaduje sa základné imanie vo výške 50 mil. Sk), odbornej spôsobilosti vedúcich zamestnancov, materiálno-technickej spôsobilosti, organizačných predpokladov zakladanej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a pod. So založením doplnkovej dôchodkovej spoločnosti je spojené aj množstvo ďalších činností, ktoré zahŕňajú napr. vypracovanie marketingového prieskumu alebo štúdie vykonateľnosti, spracovanie všetkých dokumentov potrebných na začatie činnosti, vypracovanie obchodného, finančného a marketingového plánu, vytvorenie personálneho a materiálneho zázemia, vybudovanie distribučnej a pobočkovej siete a pod. Celkové náklady na vstup je možné ťažko odhadnúť, šlo by o investície v stámiliónoch.  Výrazne nižšie náklady by mala spoločnosť, ktorá už v súčasnosti pôsobí na niektorom z príbuzných trhov, najmä dôchodkové správcovská spoločnosť alebo životná poisťovňa, ktorá už má vybudovanú značku, distribučnú sieť a personálne a materiálne zázemie. Ako bariéra vstupu na trh môže pôsobiť aj súčasná situácia na trhu doplnkového dôchodkového poistenia. 

Dopad koncentrácie na hospodársku súťaž

Podľa ustanovenia § 12 ods. 1 zákona úrad vydá rozhodnutie, že s koncentráciou súhlasí, ak nevytvára alebo neposilňuje dominantné postavenie, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej súťaže na relevantnom trhu. Podľa ustanovenia § 12 ods. 3 zákona úrad vydá rozhodnutie, že s koncentráciou súhlasí aj v prípade, ak podmienka uložená v rozhodnutí zabezpečí, že koncentrácia bude v súlade s § 12 odsekom 1 alebo 2 zákona. Úrad môže v rozhodnutí uložiť účastníkom konania povinnosť súvisiacu s podmienkou, najmä na zabezpečenie plnenia uloženej podmienky, na dosiahnutie jej účelu alebo kontrolu jej plnenia. Podľa ustanovenia § 12 ods. 6 zákona úrad zakáže koncentráciu, ak koncentrácia vytvára alebo posilňuje dominantné postavenie, ktorého dôsledkom môžu byť významné prekážky efektívnej súťaže na relevantnom trhu alebo koordinácia súťažného správania je v rozpore s ustanovením § 4 ods. 1 zákona.

Preto úrad v ďalšom skúmal, či uskutočnením posudzovanej koncentrácie nedôjde na vymedzených relevantných trhoch k takým zmenám, ktoré by vytvárali dominantné postavenie podnikateľa ING, ktorého dôsledkom môžu byť významné prekážky efektívnej súťaže na vymedzených relevantných trhoch v Slovenskej republike.

Úrad pritom vychádzal zo znenia § 8 ods. 1 zákona, na základe ktorého dominantné postavenie na relevantnom trhu má podnikateľ alebo niekoľko podnikateľov, ktorí nie sú vystavení podstatnej hospodárskej súťaži a ktorí sa vzhľadom na svoju ekonomickú silu môžu správať nezávisle.

Pri hodnotení vplyvu predmetnej koncentrácie na hospodársku súťaž na relevantnom trhu doplnkového dôchodkového sporenia v Slovenskej republike úrad vychádzal zo skutočnosti, že trhový podiel podnikateľa ING bol v roku 2004 zanedbateľný. Z hľadiska trhových podielov v dôsledku realizácie predmetnej koncentrácie dôjde k zanedbateľnému zvýšeniu trhového podielu zo 47,83 % na 48,18 % podľa počtu poistencov a z 51,48 % na 51,55 % podľa objemu spravovaných aktív, takže predmetná koncentrácia neovplyvní štruktúru trhu z pohľadu trhových podielov a teda ani trhové postavenie účastníkov koncentrácie.

Aj napriek minimálnej zmene trhových podielov vyjadrili niektorí konkurenti obavy z predmetnej koncentrácie, ktoré by sa dali zhrnúť do dvoch oblastí, a to prenos značky ING na najväčšiu doplnkovú dôchodkovú poisťovňu a posilnenie distribučnej siete PDDPTS o distribučnú sieť ING. Z vyššie uvedených údajov je však zrejmé, že aj napriek silnej značke a rozvinutej distribučnej sieti ING DDP dokázala za rok pôsobenia na trhu doplnkového dôchodkového poistenia získať len 2386 klientov a ani len 0,5 % podiel na trhu. Uvedené obavy sú teda neopodstatnené aj s ohľadom na výsledky prieskumu úradu, podľa ktorého extenzívna distribučná sieť nie je pre predaj doplnkového dôchodkového poistenia rozhodujúca (ako je uvedené v predchádzajúcom texte). 

Predmetná koncentrácia má aj vertikálny charakter, keďže hlavnou funkciou doplnkovej dôchodkovej poisťovne (a po transformácii aj doplnkovej dôchodkovej spoločnosti) je investovanie poskytnutých príspevkov do cenných papierov, prípadne iných aktív, pričom investovanie prebieha prostredníctvom obchodníka s cennými papiermi, ktorého činnosť ING vykonáva prostredníctvom dcérskej spoločnosti ING Bank, N.V., pobočka zahraničnej banky. ING teda pôsobí na trhu, ktorý je trhom dodávok vo vzťahu k trhu, na ktorom pôsobí PDDPTS. Podľa názoru úradu však aj napriek možným vertikálnym účinkom nedochádza k obmedzeniu hospodárskej súťaže, pretože dopyt po službách obchodníkov s cennými papiermi vytvára množstvo spoločností finančného i nefinančných sektorov a nielen doplnkové dôchodkové spoločnosti. Na druhej strane v súčasnosti pôsobí na Slovensku 41 obchodníkov s cennými papiermi, takže nemôže v žiadnom prípade dôjsť k uzavretiu trhu, či už na úrovni dopytu po službách obchodníkov s cennými papiermi alebo na úrovni poskytovania služieb obchodníka s cennými papiermi. 

Pokiaľ ide o ďalšie účinky predmetnej koncentrácie, obavy vyvolala najmä možnosť, že ING získa prístup k rozsiahlej databáze klientov, ktorých bude môcť priamo oslovovať s ponukou ďalších produktov (najmä životného poistenia), na základe čoho sa môže zvýšiť podiel podnikateľa ING na trhoch, na ktorých už v súčasnosti pôsobí. K tejto obave úrad uvádza, že i keby podnikateľ ING využil možnosť priameho marketingu, je nepravdepodobné, že by sa zvýšil podiel podnikateľa ING do takej miery, aby získal dominantné postavenie na niektorom z vyššie uvažovaných trhov (životné poistenie, podielové fondy, vkladové produkty retailového bankovníctva). Dôvodom je predovšetkým skutočnosť, že, ako je spomenuté vyššie, uvedené produkty predstavujú svojimi charakteristikami úplne odlišné produkty a aj napriek tomu, že ich možno použiť na účely dôchodkového sporenia, ich hlavný účel je iný ako účel doplnkového dôchodkového sporenia. Preto množstvo klientov doplnkových dôchodkových poisťovní, ktorí budú mať v úmysle zakúpiť aj iný produkt nebude také veľké, aby podnikateľ ING získal dominantné postavenie. 

Na trhu životného poistenia sú podľa údajov z Ročnej správy o stave poisťovníctva za rok 2004 vypracovanej Úradom pre finančný trh týmito konkurentmi Allianz – Slovenská poisťovňa, a.s., ktorá v roku 2004 dosiahla podľa objemu predpísaného poistného podiel 28 %, Amslico AIG Life poisťovňa, a.s. s podielom 17 % a Kooperatíva poisťovňa, a.s. s podielom 14 %. ING Životná poisťovňa sa umiestnila na štvrtom mieste s podielom 12 %. Na trhu pôsobí ďalších šestnásť poisťovní, ktoré dosiahli podiely od 0 do 5 %.

V oblasti predaja podielových fondov pôsobí podľa Ročnej správy o stave kapitálového trhu za rok 2004 vypracovanej Úradom pre finančný trh osem domácich správcovských spoločností, ktoré spravovali spolu 39 otvorených podielových fondov. Okrem toho na Slovensku pôsobí sedem zahraničných správcovských spoločností a ďalších sedem obchodníkov s cennými papiermi má povolenie na predaj zahraničných podielových fondov. Počet predávaných podielových fondov a podfondov tak dosahuje číslo 261. ING v Slovenskej republike pôsobí ako lokálny distribútor deviatich fondov založených v Luxembursku, ktoré predáva prostredníctvom ING Bank, N.V, pobočka zahraničnej banky. Čisté predaje podielových listov (rozdiel medzi vydanými a vrátenými podielovými listami) domácich podielových fondov v roku 2004 predstavovali 27,32 mld. Sk. Podľa údajov Slovenskej asociácie správcovských spoločností čisté predaje zahraničných fondov kolektívneho investovania boli v roku 2004 na úrovni 3,29 mld. Sk, takže celkové čisté predaje dosiahli v roku 2004 hodnotu 30,61 mld. Sk. Najvyšší podiel dosiahli v roku 2004 Asset Management Slovenskej sporiteľne (32 %), VÚB Asset Management (28 %) a Tatra Asset Management (25 %). Podiel ING nedosiahol ani 1 %.

Vzhľadom na to, že činnosť ING sa v oblasti vkladových produktov retailového bankovníctva obmedzuje len na jediný produkt, ktorým je sporiaci účet ING Konto, úrad nepovažoval za potrebné detailne sa zaoberať touto oblasťou. V tejto oblasti pôsobí 11 retailových bánk, z ktorých najvýznamnejšie postavenie majú Slovenská sporiteľňa, a.s., Všeobecná úverová banka, a.s. a Tatra banka, a.s. Navyše ING Konto nespĺňa podmienky na odpočítanie vkladov zo základu dane, takže je veľmi nepravdepodobné, že by týmto produktom ING oslovila klientov doplnkového dôchodkového poistenia. Zároveň ING Konto nemá charakteristické vlastnosti klasického bežného účtu, takže klienti PDDPTS nebudú mať motiváciu nahradiť svoj bežný účet za ING Konto. 

Na trhu dôchodkových správcovských spoločností pôsobí v súčasnosti osem spoločností. K 18. 5. 2005 bolo podľa údajov Sociálnej poisťovne registrovaných 899 584 zmlúv. Najvyšší podiel z počtu registrovaných zmlúv patrí spoločnosti Credit Suisse Life & Pensions, d.s.s., a.s., ktorá dosiahla podiel 30 %. Nasleduje Allianz, d.s.s., a.s. s podielom 26 % a VÚB-Generali, d.s.s., a.s. s podielom 17 %. ING, d.s.s., a.s. patrí s podielom 8 % štvrté miesto. Ostatné spoločnosti zaznamenali podiely od 4 do 7 %.

Z vyššie uvedených údajov vyplýva, že i v prípade zvýšenia trhového podielu na niektorom z uvažovaných trhov, bude mať na tomto trhu podnikateľ ING viacero silných konkurentov, ktorí budú na ING vytvárať dostatočný konkurenčný tlak.

Vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, najmä však vzhľadom na minimálnu štrukturálnu zmenu na trhu doplnkového dôchodkového sporenia a nevýznamné postavenie podnikateľa ING v ostatných oblastiach finančného sektora, úrad zistil, že koncentrácia podnikateľov ING a VSP Tatry na základe Zmluvy nevytvára alebo neposilňuje dominantné postavenie podnikateľa ING, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu v Slovenskej republike. 

Vzhľadom na uvedené úrad rozhodol podľa § 12 ods. 1 zákona.

Záver

Podľa § 12 ods. 8 zákona, rozhodnutie podľa § 12 ods. 1 až 3 zákona sa vzťahuje aj na obmedzenia súťaže, ktoré s koncentráciou priamo súvisia a sú nevyhnutné na jej uskutočnenie. 

V súlade s § 33 zákona úrad listom číslo 5094/PMÚ SR/2005 zo dňa 19. 9. 2005 vyzval účastníka správneho konania pred vydaním rozhodnutia v predmetnej veci, aby sa ústne alebo písomne vyjadril k jeho podkladom a k spôsobu ich zistenia, prípadne aby navrhol jeho doplnenie.

Účastník konania listom zaevidovaným úradom pod číslom 5100/2005 dňa 20. 9. 2005 uviedol, že nemá žiadne námietky k podkladom rozhodnutia v predmetnej veci ako ani k spôsobu ich zistenia.

Na základe vyššie uvedených skutočností úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia.

P o u č e n i e :

Podľa § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu môže byť podaný rozklad Rade Protimonopolného úradu Slovenskej republiky prostredníctvom Protimonopolného úradu, odboru koncentrácií, Drieňová 24, 826 03 Bratislava, v lehote 15 dní odo dňa jeho doručenia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

	Ing. Dušan Valo
	riaditeľ odboru koncentrácií

Rozhodnutie sa doručuje:
JUDr. Peter Oravec
advokát
Laurinská 12
811 01 Bratislava