PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo:	2009/DZ/2/1/040	Bratislava 28. august 2009	

  
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia, ako orgán príslušný podľa zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady           č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, v správnom konaní č. 0073/OZDP/2008 začatom dňa 19.11.2008 vo veci možného zneužívania dominantného postavenia podnikateľom ENVI-PAK, a.s., Galvaniho 7/B, 821 04 Bratislava, IČO 35 858 010, zastúpený JUDr. Andreou Oršulovou, advokátkou, Advokátska kancelária Ružička Csekes s.r.o., Kapitulská 15, 811 01 Bratislava

r o z h o d o l

1.	tak, že konanie podnikateľa ENVI-PAK, a.s., Galvaniho 7/B, 821 04 Bratislava, IČO 35 858 010 v období odo dňa 15.06.2007 spočívajúce v nastavení  systému platieb za ochrannú známku Zelený bod takým spôsobom, že servisní klienti podnikateľa ENVI-PAK, a.s., Galvaniho 7/B, 821 04 Bratislava, IČO 35 858 010 majú možnosť používať ochrannú známku Zelený bod zadarmo, pričom jeho licenční klienti platia poplatok za ochrannú známku Zelený bod, a to aj za obaly, na ktorých sa ochranná známka Zelený bod nenachádza, pričom výška tohto poplatku je stanovená bez ohľadu na náklady spojené s ochrannou známkou Zelený bod, je zneužitím dominantného postavenia podľa článku 82 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na relevantnom trhu udeľovania súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod na území Slovenskej republiky a preto je podľa článku 82 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva zakázané a súčasne je zneužitím dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, na relevantnom trhu udeľovania súhlasu na používanie ochrannej známky na Zelený bod na území Slovenskej republiky a preto je podľa § 8 ods. 6 tohto zákona zakázané,

2.	na základe ustanovenia § 22 ods. 1 písm. b) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že ukladá podnikateľovi ENVI-PAK, a.s., Galvaniho 7/B, 821 04 Bratislava, IČO 35 858 010 povinnosť zdržať sa konania uvedeného v bode 1 tohto rozhodnutia a odstrániť protiprávny stav do 60 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia;

3.	na základe § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že za zneužívanie dominantného postavenia uvedeného v bode 1 tohto rozhodnutia ukladá podnikateľovi ENVI-PAK, a.s., Galvaniho 7/B, 821 04 Bratislava, IČO 35 858 010  peňažnú pokutu  vo výške 

18 394 eur

slovom osemnásťtisíc tristodeväťdesiatštyri eur, ktorú je povinný uhradiť na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 7000060793/8180, KS 1118, VS 200921040 vedený v Štátnej pokladnici v lehote do 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia.  

Odôvodnenie:

1.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia (ďalej len „úrad“) obdržal dňa 03.07.2007 podanie od podnikateľa NATUR-PACK, a.s., Ružová dolina 6, 821 08 Bratislava (ďalej len „NATUR-PACK, a.s.“), ktoré smerovalo voči podnikateľovi ENVI-PAK, a.s., Galvaniho 7/B, 821 04 Bratislava (ďalej len ENVI-PAK, a.s.).

2.	Na základe tohto podania úrad začal vykonávať všeobecné prešetrovanie na trhu podľa § 22 ods. 1 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“). 

3.	Počas všeobecného šetrenia na trhu v danej veci bolo úradu doručených podnikateľom NATUR-PACK, a.s. päť doplnení podnetu.
 
4.	Dňa 27.02.2008 bolo úradu doručené podanie od podnikateľa LIMIT RECYCLING SLOVAKIA, a.s. Miletičova 23, 821 09 Bratislava (ďalej len „LRS, a.s.“), ktoré smerovalo tiež voči podnikateľovi ENVI-PAK, a.s. 

5.	Na základe skutočností zistených počas všeobecného šetrenia na trhu podľa    § 22 ods. 1 písm. a) zákona úrad dospel k záveru, že mohlo dôjsť k porušeniu  § 8 zákona a  čl. 82 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „čl. 82 Zmluvy“). Z tohto dôvodu začal úrad z vlastného podnetu dňa 19.11.2008 na základe § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov (ďalej len „Správny poriadok“) správne konanie č. 0073/OZDP/2008 voči spoločnosti ENVI-PAK, a.s. vo veci možného zneužitia dominantného postavenia podľa § 8 zákona a čl. 82 Zmluvy v oblasti poskytovania sublicencií na ochrannú známku Zelený bod.  
6.	Listom č. 538/PMÚ SR/2008 zo dňa 10.12.2008 boli spoločnosti ENVI-PAK, a.s. zaslané predbežné závery úradu týkajúce sa posúdenia relevantného trhu a listom č. 5654/PMÚ SR/2008 zo dňa 22.12.2008 predbežné závery týkajúce sa posúdenia dominantného postavenia a posudzovanej praktiky. Výzva pred vydaním rozhodnutia v zmysle § 33 zákona bola účastníkovi správneho konania zaslaná listom č. 2067/PMÚ SR/2008 dňa 26.05.2009 (ďalej len „Výzva“), ktorý sa k nej písomne vyjadril listom č. 2304/2009 doručenom úradu 01.07.2009 (ďalej len „Vyjadrenie k výzve“). V priebehu správneho konania sa uskutočnilo viacero rokovaní, v rámci ktorých boli prezentované predbežné závery úradu a hlavne prerokúvané záväzky predkladané spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. v zmysle § 8a zákona. Právny zástupca účastníka konania sa 11 krát dostavil na úrad za účelom nahliadanie do spisu, pričom mu boli zo spisu vyhotovené kópie.  

A. Účastník konania a aplikácia právnych predpisov 

7.	Podľa § 2 ods. 1 zákona sa zákon vzťahuje na podnikateľov, orgány štátnej správy pri výkone štátnej správy, orgány územnej samosprávy pri výkone samosprávy a pri prenesenom výkone štátnej správy a orgány záujmovej samosprávy pri prenesenom výkone štátnej správy. Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľ na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (§ 2 Obchodného zákonníka) ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku.

8.	ENVI-PAK, a.s., ako vyplýva z výpisu z Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I, oddiel: Sa, vložka č: 3128/B, je právnická osoba s právnou formou akciová spoločnosť. V predmete činnosti má zapísané spektrum činností napr. sprostredkovanie služieb v oblasti odpadov v rozsahu voľnej živnosti, poradenská činnosť v oblasti nakladania s komunálnymi odpadmi, školiaca činnosť v oblasti odpadového hospodárstva, podnikanie v oblasti nakladania s iným ako nebezpečným odpadom, reklamné a marketingové služby, sprostredkovateľská činnosť v oblasti obchodu, atď.

9.	Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že spoločnosť ENVI-PAK, a.s. je podnikateľom podľa § 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodného zákonníka v znení neskorších predpisov (ďalej len „Obchodný zákonník“), preto je podnikateľom aj podľa § 3 ods. 2 zákona.

10.	Podľa § 25 ods. 3 písm. b) zákona účastníkom konania v prípade zneužívania dominantného postavenia je len ten podnikateľ, ktorého činnosť alebo konanie je možným zneužívaním dominantného postavenia. Účastníkom tohto konania je podľa § 25 ods. 3 písm. b) zákona podnikateľ ENVI-PAK, a.s.

11.	Hodnotené konanie začalo a pokračuje za účinnosti zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z., v znení zákona č. 204/2004 Z. z.,  v znení zákona č. 68/2005 Z. z. a v znení zákona č. 165/2009 Z. z., preto úrad v tomto správnom konaní postupoval procesne podľa zákona v tomto znení. 

12.	Na konanie podnikateľa je vždy potrebné aplikovať zákon účinný v čase, kedy ku konaniu došlo. Hodnotené konanie prebiehalo počas účinnosti zákona, preto úrad zároveň konštatuje, že v predmetnom správnom konaní z                           hmotno-právneho hľadiska postupoval podľa zákona. 

B. Vplyv na obchod medzi členskými štátmi

13.	Od 01.05.2004 je v SR účinné Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16.12.2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže ustanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (ďalej len „Nariadenie 1/2003“), ktoré stanovuje postup pri aplikácii čl. 81 a 82 Zmluvy. Podľa čl. 3 ods. 1 Nariadenia 1/2003, ak orgány hospodárskej súťaže členských štátov alebo vnútroštátne súdy uplatňujú vnútroštátne súťažné právo na akékoľvek zneužitie zakázané čl. 82 Zmluvy, ktoré môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, uplatnia aj čl. 82 Zmluvy. 

14.	Keďže posudzované konanie prebiehalo v čase účinnosti Nariadenia 1/2003, úrad skúmal, či toto konanie mohlo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Úrad pritom vychádzal najmä z Usmernenia o účinku na obchodný koncept obsiahnutý v článkoch 81 a 82 Zmluvy (ďalej len „Usmernenie o účinku na obchodný koncept“), ako aj z prípadov Európskej komisie k čl. 82 Zmluvy. 

15.	V rámci správneho konania úrad posudzoval spôsob a podmienky poskytovania sublicencií na  ochrannú známku Zelený bod spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. Spoločnosť ENVI-PAK, a.s. vyžaduje od podnikateľov, ktorí na trh SR uvádzajú tovary v obaloch označených Zeleným bodom (výrobcovia, distribútori, importéri) platenie poplatkov za používanie tejto ochrannej známky, pričom výška poplatku a systém platieb sú nastavené tak, že pre používateľov Zeleného bodu nie je ekonomické stať sa klientom konkurentov spoločnosti ENVI-PAK, a.s. v oblasti služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov. ENVI-PAK, a.s. teda využíva svoje exkluzívne právo na poskytovanie sublicencií na ochrannú známku Zelený bod v SR na to, že viaže spoločnosti používajúce Zelený bod na využívanie aj jeho služieb v oblasti zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov. 

16.	Ako je uvedené ďalej v rozhodnutí, Zelený bod sa vo výraznej miere nachádza na tovaroch importovaných do SR a ENVI-PAK, a.s. vyžaduje, aby spoločnosti importujúce tovar označený týmto symbolom používali Zelený bod v SR len s jeho súhlasom (na základe poskytnutia individuálnej licencie resp. sublicencie). Záujemcovia o licenciu  teda pochádzajú z iných členských štátov, sú prepojení s podnikateľmi z iných členských štátov alebo vo výraznej miere importujú tovary z ostatných členských štátov a praktika tak, ako je nastavená spôsobuje, že títo podnikatelia sú obmedzovaní vo výbere oprávnenej organizácie. Z uvedeného dôvodu posudzované správanie môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. 

17.	Obdobná situácia je popísaná v rozhodnutí Komisie z 20.04.2001 v konaní podľa čl. 82 Zmluvy (prípad COMP D3/34493 – DSD) - (ďalej len „rozhodnutie DSD“), kde je uvedené, že „Zneužívanie dominantného postavenia môže mať dopad na obchod medzi členskými štátmi, ak je dostatočne pravdepodobné, že za daných objektívnych právnych a faktických okolností priamo alebo nepriamo, skutočne alebo potenciálne ovplyvňuje obchod s tovarom medzi členskými štátmi takým spôsobom, ktorý bráni dosiahnutiu jednotného trhu medzi členskými štátmi. V prvom rade sa malo poukázať na skutočnosť, že mnoho zo súčasných držiteľov licencie spoločnosti DSD pochádza z ostatných členských štátov spoločenstva. Obmedzenia alebo prekážky kladené alternatívnym riešeniam odberu a obnovy úžitkových vlastností obchodných obalov pre týchto distribútorov v Nemecku preto značne ovplyvňujú medzinárodný obchod v kontexte existujúcich podmienok na trhu.“ 

18.	Aj keď praktika posudzovaná v  rozhodnutí DSD bola odlišná od úradom posudzovanej praktiky, dopad praktiky na trh (jej efekt), ktorý je pre posúdenie vplyvu na obchod medzi členskými štátmi rozhodujúci, je rovnaký. V rozhodnutí DSD spoločnosť DSD svojou cenovou politikou zamedzovala producentom odpadov výber alternatívnych riešení pri plnení povinností vyplývajúcich z obalovej legislatívy, čo následne viedlo k vytlačeniu konkurencie dominantného hráča DSD. Podobne, v úradom posudzovanom prípade spoločnosť ENVI-PAK, a.s. nastavením systému platieb za sublicenciu na Zelený bod pre povinné osoby zamedzovala výber oprávnenej organizácie inej ako ENVI-PAK, a.s. s negatívnym dopadom na súťaž na trhu zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií (tzv. kolektívny systém). 

19.	Na základe uvedeného úrad konštatuje, že posudzované konanie môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi podľa čl. 82 Zmluvy, a preto je nevyhnutné ho posudzovať aj z hľadiska, či ním nedochádza k zneužívaniu dominantného postavenia podľa čl. 82 Zmluvy. Z procesno-právneho hľadiska postupoval úrad pri posudzovaní naplnenia čl. 82 Zmluvy podľa § 22 až 40 zákona, pretože podľa § 2 ods. 3 zákona, keď úrad posudzuje činnosti a konania podnikateľov na základe Nariadenia 1/2003, na postup úradu sa vzťahujú ustanovenia § 22 až 40 zákona.

	Námietky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. k aplikácii čl. 82 Zmluvy 

20.	Vo Vyjadrení k výzve účastník konania namietal, že úrad nesprávne postupoval, ak bez náležitého odôvodnenia na konanie spoločnosti ENVI-PAK, a.s. aplikoval hmotnoprávne ustanovenia čl. 82 Zmluvy a konštatoval, že toto bolo spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. ENVI-PAK, a.s. tiež požadoval, aby úrad dôsledne aplikoval Usmernenie o účinku na obchodný koncept a  zaoberal sa jednotlivými kritériami a subkritériami  vymenovanými v tomto Usmernení. 

21.	Tak, ako je uvedené v bode 14 tohto rozhodnutia, úrad pri posudzovaní  možnej aplikácie čl. 82 Zmluvy na predmetné konanie vychádzal aj z Usmernenia o účinku na obchodný koncept, aj keď toto Usmernenie má len odporúčajúci charakter, pre členské krajiny nie je záväzné a ani sa nedá považovať za vyčerpávajúce (úplné), jedná sa skôr o sumár princípov týkajúcich sa konceptu vplyvu na obchod zatiaľ prijatých komunitárnymi súdmi. Teda nemá všeobecnú právnu záväznosť na území SR, slúži skôr ako podporný prostriedok pri aplikácii čl. 82 Zmluvy. Aj v súvislosti s uvedeným, úrad nie je povinný v rozhodnutí uvádzať a rozpisovať jednotlivé kritériá obsiahnuté v tomto Usmernení, čo však neznamená, že závery o možnosti ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi sú v rozpore s týmto Usmernením. Práve naopak, úrad nemôže akceptovať argumenty uvedené účastníkom konania vo Vyjadrení k výzve, ktoré v rozpore s Usmernením o účinku na obchodný koncept jednoznačne sú. Konkrétne, ENVI-PAK, a.s. požadoval, aby 
a)	úrad zohľadnil tú skutočnosť, že vo vzťahu k ochrannej známke (a ani k službe zberu, zhodnotenia odpadov z obalov) neexistuje klasický export a import tovarov/služieb a ochranná známka a služba zberu, zhodnotenia odpadov z obalov  nemôžu byť predmetom exportu/importu,
b)	úrad zhodnotil, či praktikou došlo k redukcii či k zvýšeniu obchodu resp. k iným zmenám vo vzťahu k obdobiu pred namietanou praktikou,
c)	vplyv na obchod bol posudzovaný len vo vzťahu k ochrannej známke a nie prostredníctvom potenciálu obmedzenia výberu oprávnenej organizácie zo strany povinných osôb, ktoré na trh SR importujú produkty, 
d)	podstatnosť dopadu na obchod medzi členskými štátmi mala byť hodnotená v závislosti od toho, či namietané konanie úrad definoval ako vylučovacie alebo ako vykorisťovacie praktiky. 

22.	V Usmernení o účinku na obchodný koncept je vyslovene uvedené, že koncept obchodu nie je limitovaný na tradičnú výmenu tovarov a služieb cez hranice, ale je to širší koncept, teda skutočnosť, či ochranná známka alebo služba zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov je predmetom exportu/importu je v zmysle tohto Usmernenia irelevantná.  Koncept obchodu zahŕňa aj praktiky, ktoré ovplyvňujú súťažnú štruktúru trhu elimináciou alebo hrozbou eliminácie konkurenta pôsobiaceho v rámci Spoločenstva, čo je aj tento, úradom posudzovaný prípad. Takisto v rozpore s Usmernením o účinku na obchodný koncept je aj  požiadavka zhodnotenia, či praktikou došlo k redukcii či k zvýšeniu obchodu, nakoľko podľa Usmernenia pri hodnotení možnosti ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi nie je podmienkou, že obchod by mal byť obmedzený alebo znížený. Úrad tiež nevidí dôvod, prečo by mal posudzovať možnosť ovplyvnenia obchodu len vo vzťahu k ochrannej známke, podľa názoru úradu je na posúdenie možnosti ovplyvnenia obchodu rozhodujúci práve dopad, efekt posudzovanej praktiky. Takisto, ako vyplýva z Usmernenia o účinku na obchodný koncept, pre posúdenie podstatnosti dopadu na obchod medzi členskými štátmi nie je vôbec rozhodujúce, či predmetné konanie je definované ako vylučovacie alebo ako vykorisťovacie. 

23.	Pri posudzovaní, či správanie ENVI-PAK, a.s. môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, úrad posúdil správanie sa ENVI-PAK, a.s. podľa skutkových okolností vzťahujúcich sa na tento konkrétny prípad a zohľadňujúc, tak ako to aj požadoval účastník konania vo Vyjadrení k výzve, špecifiká tohto prípadu. V tejto súvislosti úrad odkaz na rozhodnutie DSD, ktoré použil podporne, nepovažuje za neadekvátne tak, ako to tvrdí účastník konania, ale práve naopak – ako už je uvedené v bode 18 tohto rozhodnutia, ide o rozhodnutie s rovnakým dopadom (efektom) na trh, čo je pre posúdenie možnosti ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi rozhodujúce a rozhodnutie DSD tiež zohľadňuje aj určité špecifiká trhov s odpadmi (napr. ich organizáciu na národnej báze, špecifický charakter služieb zabezpečenia zberu a zhodnotenia obalov poskytovaných len v rámci územia danej krajiny a pod.). 

C. Všeobecné informácie o trhu 

24.	Základnou právnou normou upravujúcou oblasť zberu a zhodnocovania odpadov z obalov je zákon č. 529/2002 Z.z. o obaloch a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o obaloch“). Podľa § 8 ods. 1 tohto zákona na účely znižovania množstva a nebezpečnosti odpadov z obalov pre životné prostredie vláda SR stanoví nariadením záväzné limity pre rozsah zhodnocovania odpadov z obalov a pre rozsah ich recyklácie vo vzťahu k celkovej hmotnosti odpadov z obalov. Limity boli ustanovené nariadením vlády č. 220/2005 Z.z. (ďalej len „nariadenie vlády“) nasledovne:  

	Tabuľka č. 1 - Limity pre zhodnocovanie			
Roky	2005	2007	2009	2011	2012	
Obalový materiál	%	%	%	%	%	
  Papier	36	45	61	65	68	
  Sklo	40	43	46	50	60	
  Plasty	28	38	40	45	48	
  Kovy	20	25	35	50	55	
  Drevo	0	0	0	25	35	
  Spolu	32, 3	39, 4	49	56	60	

	Tabuľka č. 2 - Limity pre recykláciu 
	Roky	2005	2007	2009	2011	2012	
Obalový materiál	%	%	%	%	%	
  Papier	30	40	56	58	60	
  Sklo	40	43	46	50	60	
  Plasty	20	30	35	40	45	
  Kovy	20	25	35	50	55	
  Drevo	0	0	0	15	25	
  Spolu	28	35, 6	46	50	55	

25.	Podľa § 8 ods. 2 zákona o obaloch povinnosť zabezpečiť zber odpadov z obalov a ich zhodnocovanie alebo recykláciu minimálne v rozsahu záväzných limitov stanovených v nariadení vlády má povinná osoba, teda balič, plnič alebo podnikateľ, ktorý uvádza na trh obaly alebo výrobky v obaloch (okrem výrobcov obalov). Túto povinnosť môže povinná osoba zabezpečiť samostatne alebo pomocou oprávnenej organizácie (prípadne aj kombináciou týchto dvoch možností).   

26.	Povinnosť plnenia limitov samostatne znamená, že povinná osoba zabezpečí zber odpadov z obalov a ich zhodnocovanie alebo recykláciu: 
a)	vlastnou činnosťou – vykoná zber svojich obalov a odovzdá ich na zhodnotenie/recykláciu príslušnému spracovateľovi, ktorý má povolenie v zmysle § 7 ods. 1 písm. c) alebo d) zákona č. 223/2001 Z.z. o odpadoch alebo 
b)	zabezpečenie zberu a zhodnotenia/recyklácie odpadov z obalov môže povinná osoba zabezpečiť aj prostredníctvom tretej osoby, podľa výkladu § 8 ods. 2 zákona o obaloch vypracovaného MŽP SR, „zabezpečiť ustanovené povinnosti sama znamená, že povinná osoba môže podpísať zmluvu s právnym subjektom, ktorý sa zaoberá nakladaním s odpadmi z obalov, pomocou ktorého zabezpečí splnenie uvedených povinností.“ Zmluvnými stranami sú najmä zberové spoločnosti a spoločnosti zaoberajúce sa zhodnocovaním a recykláciou odpadov z obalov. 
Takýto systém, kedy si povinná osoba povinnosti zberu,  zhodnocovania, recyklácie odpadov z obalov v rozsahu limitov zabezpečuje samostatne (vrátane spôsobu, kedy si plnenie limitov zabezpečuje prostredníctvom zmluvného partnera) je tzv. individuálny systém.

27.	Splnenie zákonnej povinnosti plnenia limitov si môže povinná osoba zabezpečiť aj prostredníctvom špecializovanej spoločnosti – oprávnenej organizácie, ktorú  „...vytvárajú povinné osoby, aby spoločne a efektívne (t.j. za optimálnych nákladov) plnili povinnosti vyplývajúce z legislatívy...“. V prípade, ak sa povinná osoba stane klientom oprávnenej organizácie, táto za ňu za poplatok preberie zodpovednosť za plnenie povinností vyplývajúcich z ustanovenia § 8 ods. 2 zákona o obaloch, teda oprávnená organizácia za povinnú osobu zabezpečí zber odpadov z obalov a ich zhodnotenie alebo recykláciu minimálne v rozsahu záväzných limitov ustanovených v nariadení vlády. 

28.	Žiadna oprávnená organizácia nevybudovala a nevlastní infraštruktúru separovaného zberu odpadov z obalov. Oprávnené organizácie vystupujú ako organizátori a zber, zhodnocovanie a recykláciu odpadov z obalov zabezpečujú na základe zmlúv u špecializovaných spoločností, ktoré fyzicky vykonávajú zber odpadov z obalov, jeho zhodnotenie a recykláciu. Oprávnené organizácie tak majú uzatvorené zmluvy so zberovými spoločnosťami aj zhodnocovateľmi a recyklátormi. Na základe zmluvy si oprávnená organizácia u zberovej spoločnosti objednáva zber určitého objemu odpadov a jeho odovzdanie zhodnocovateľovi/recyklátorovi a u zhodnocovateľa/recyklátora si objednáva zhodnotenie/recykláciu určitého objemu odpadov, a za tieto služby im platí odmenu. 

29.	Zberové spoločnosti fyzicky zberajú odpad v rámci SR, pričom sa rozlišujú dva základné typy odpadov z obalov – odpady z obalov vznikajúce v domácnostiach ako súčasť komunálneho odpadu (odpady z obalov predstavujú asi 30% komunálneho odpadu) a odpady z obalov, ktoré vznikajú na zberných dvoroch obchodných reťazcov alebo výrobných spoločností (priemyselné odpady z obalov).  

30.	Podľa vyjadrenia ENVI-PAK, a.s. na Slovensku pôsobia dva typy zberových spoločností. Prvým typom sú veľké zberové spoločnosti patriace do medzinárodných koncernov, ako sú A.S.A, Brantner, Marius Pedersen a pôsobiace v celej SR. Tieto spoločnosti zväčša zabezpečujú zber odpadu z priemyselných areálov, skladov hypermarketov a pod., teda zber priemyselného odpadu (ich podiel na trhu v tejto oblasti dosahuje 80% - 90%). Okrem toho pôsobia aj v oblasti zberu komunálneho odpadu, spolu so spoločnosťami OLO (ktorá zabezpečuje zber komunálneho odpadu na území mesta Bratislava) a KOSIT (ktorá zabezpečuje zber komunálneho odpadu na území mesta Košice) ich podiel v oblasti fyzického zberu a triedenia komunálneho odpadu prevyšuje 50%. Zberom komunálneho odpadu sa zaoberá tiež množstvo malých spoločností, pôsobiacich lokálne v určitom meste a jeho priľahlom okolí. 

31.	Zhodnocovateľ/recyklátor je spoločnosť, ktorá odpady z obalov spracováva, väčšinou je jedna spoločnosť zameraná na zhodnotenie/recykláciu jedného druhu odpadov z obalov (napr. Vetropack Nemšová – sklo, Smurfit Kappa Štúrovo – vlnitá lepenka, Sledge – PET plasty).   

32.	Prvou oprávnenou organizáciou v SR poskytujúcou službu zabezpečenia zberu, zhodnotenia a recyklácie odpadov z obalov bola spoločnosť ENVI-PAK, a.s., ktorá začala na trhu pôsobiť v roku 2004. Od roku 2005 začali na trh vstupovať ďalšie oprávnené organizácie – v roku 2005 to boli spoločnosti LRS, a.s. a SEWA, a.s., Stará Vajnorská 17/A, 831 04 Bratislava (ďalej len „SEWA, a.s.“) v roku 2006 spoločnosť NATUR-PACK, a.s., v roku 2007 spoločnosť ENVI-REA, a.s., Pri celulózke 1374, 010 01 Žilina (ďalej len „ENVI-REA, a.s.“) a v roku 2008 spoločnosť ETALUX – združenie výrobcov a dodávateľov svetelnej techniky, Turecká 36, 940 23 Nové Zámky (ďalej len „ETALUX“). Po vstupe nových subjektov na trh, najmä však spoločnosti NATUR-PACK, a.s., došlo k významným presunom zákazníkov medzi oprávnenými organizáciami.  

33.	Najväčšou z oprávnených organizácií je ENVI-PAK, a.s., ktorej podiel na trhu služieb zabezpečovania zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií predstavuje [  ]%. Druhým najvýznamnejším hráčom na trhu je spoločnosť NATUR-PACK, a.s. s podielom [   ]%. Spoločnosť NATUR-PACK, a.s. sa dá považovať za najvýznamnejšieho konkurenta spoločnosti ENVI-PAK, a.s. Spoločnosť LRS, a.s. dosahuje trhový podiel [   ]%, trhový podiel spoločnosti SEWA, a.s. dosahuje [  fssd                                                          dgdfhfhff] (okolo [  ]%). Spoločnosť ENVI-REA, a.s. a ETALUX pôsobia na trhu krátko a ich trhové podiely [                   ]. 

D. Relevantný trh 

34.	Prvým krokom pri posudzovaní prípadu je zadefinovanie relevantného trhu. Cieľom definície trhu v jeho produktovej a geografickej dimenzii je identifikovať konkurentov daného podnikateľa, ktorí sú schopní ovplyvňovať jeho správanie. „Definícia trhu je nástrojom identifikácie a vymedzenia hraníc súťaže medzi firmami (podnikmi). Slúži na vytvorenie rámca, v ktorom sa aplikuje súťažná politika rozhodnutiami a krokmi Komisie. Hlavným účelom definície trhu je identifikovať systematickým spôsobom všetky súťažné tlaky, ktorým musia dotknuté podniky čeliť.  Cieľom definície trhu v jeho výrobkovej a geografickej dimenzii je identifikovať takých konkurentov dotknutých podnikov, ktorí môžu ovplyvniť ich trhové správanie a zabrániť im v krokoch nezávislých od účinného konkurenčného tlaku.“

35.	"Vecne relevantný trh pozostáva zo všetkých produktov a/alebo služieb, ktoré sú považované za vzájomne úplne rovnocenné alebo primerane vzájomne nahraditeľné z hľadiska spotrebiteľa, a to na základe jeho hodnotenia produktových charakteristík, cien, a účelu zamýšľaného použitia. Koncepcia relevantného trhu v skutočnosti znamená, že medzi výrobkami môže byť efektívna súťaž, ktorá je jeho súčasťou a to predpokladá existenciu dostatočného stupňa zameniteľnosti medzi všetkými výrobkami, ktoré tvoria časť toho istého trhu.“ 

36.	Legislatíva SR upravujúca oblasť hospodárskej súťaže vychádza z európskej legislatívy a judikatúry v tejto oblasti, z tohto dôvodu sú princípy prístupu k zadefinovaniu relevantného trhu uplatňované v EÚ a SR totožné.

37.	Podľa ustanovenia § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov (podľa § 1 zákona pojem tovar označuje výrobky, výkony, práce alebo služby), ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. Podľa ustanovenia § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov. Podľa ustanovenia § 3 ods. 5 zákona vzájomne zastupiteľné tovary sú tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia. Podľa ustanovenia § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený  územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

38.	Na účely tohto konania úrad vymedzil dva relevantné trhy, na ktorých pôsobí spoločnosť ENVI-PAK, a.s. Jedným trhom je trh udeľovania súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod tretím osobám prostredníctvom individuálnych licencií. Na tomto trhu má spoločnosť ENVI-PAK, a.s. dominantné postavenie a na tomto trhu aj dochádza k zneužívaniu dominantného postavenia. Druhým trhom je trh služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia a recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií. Na tomto trhu sa prejavujú dopady zneužívania dominantného postavenia spoločnosťou ENVI-PAK, a.s.  

     Relevantný trh služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia a recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií (tzv. kolektívny systém) 

	Tovarový relevantný trh 
	
39.	Relevantný trh služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia a recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií, na ktorom pôsobí ENVI-PAK, a.s. vznikol v dôsledku prijatej legislatívy v oblasti odpadov z obalov a nakladania s nimi. Zákonom o obaloch bola povinným osobám uložená povinnosť zabezpečiť zber, zhodnotenie, recykláciu odpadov z obalov minimálne v rozsahu určených limitov a zároveň týmto zákonom boli stanovené určité spôsoby, ktorými je možné túto povinnosť plnenia limitov zabezpečiť - a to buď prostredníctvom individuálneho systému alebo kolektívneho systému. 

40.	Povinná osoba si tak môže vybrať systém, ktorým bude zabezpečovať svoju zákonnú povinnosť zberu, zhodnocovania, recyklácie odpadov z obalov, takže na prvý pohľad sa oba systémy javia pre povinné osoby ako zameniteľné a za zameniteľné ich považuje aj účastník konania. 

41.	Podľa názoru úradu však medzi individuálnym systémom a kolektívnym systémom existujú rozdiely, ktoré u konkrétnych odberateľov obmedzujú ich zameniteľnosť v úplnom alebo väčšom rozsahu a ktoré naznačujú, že vhodnejšia by bola užšia definícia relevantného trhu.  

42.	Za účelom zistenia definície tovarového relevantného trhu úrad získal odpovede od 32 povinných osôb a 14 zberových spoločností a recyklátorov. Väčšina oslovených povinných osôb patrí medzi najväčších zákazníkov jednotlivých oprávnených organizácií. Pri týchto povinných osobách vzhľadom na ich veľkosť z hľadiska množstva obalov uvedených na trh sa dá očakávať najväčšia odbornosť a informovanosť v oblasti odpadového hospodárstva a problematiky Zeleného bodu, a teda tu existuje najväčší predpoklad získania relevantných informácií. Z oslovených povinných osôb si svoje povinnosti plnenia limitov zhodnotenia/recyklácie odpadov z obalov jedna plní len individuálnym spôsobom, 21 prostredníctvom kolektívneho systému a 10 kombináciou individuálneho a kolektívneho systému.   

43.	Zo zisťovania úradu vyplynulo, že individuálny a kolektívny systém sú rozdielne vo svojej podstate fungovania, pre povinné osoby z nich vyplývajú rôzne povinnosti, rôzne výhody a nevýhody a povinné osoby využívajú individuálny a kolektívny systém tak povediac na rôzne účely, a to nasledovným spôsobom: 

44.	Pri individuálnom systéme si oslovené povinné osoby zabezpečujú fyzický zber nimi vyprodukovaného odpadu, jeho odvoz, uskladnenie, manipuláciu samostatne alebo prostredníctvom zmluvného partnera. Takýto systém využívajú oslovené povinné osoby preto len v tých prípadoch, ak sa odpad tvorí na limitovanom počte ľahko identifikovateľných miest. 

45.	Napr. v prípade spoločnosti prevádzkujúcej reštaurácie rýchleho občerstvenia je vzhľadom na charakter poskytovaných služieb väčšina obalov od zákazníkov podchytená priamo v reštaurácii, keďže väčšinu jedla zákazníci spotrebujú na mieste a iba malú časť odnášajú mimo. Obaly teda ostávajú v reštaurácii, kde ich zmluvný partner zozbiera a odovzdá na recykláciu. Prevádzkovateľ reštaurácií rýchleho občerstvenia tak na plnenie zákonných limitov využíva len individuálny systém. 

46.	Desať z oslovených povinných osôb okrem kolektívneho systému využíva tiež individuálny systém, ale len na tú časť odpadov z obalov, ktorá vzniká v procese výroby, skladovania, distribúcie a je sústredená vo výrobnom závode, distribučnom sklade, predajni a pod., teda na limitovanom počte ľahko identifikovateľných miest. Na týchto miestach je odpad väčšinou zmluvným partnerom zozbieraný a odovzdaný na recykláciu. V iných prípadoch resp. za iných okolností povinné osoby individuálny systém na plnenie limitov nevyužívali. 

47.	Odpovede povinných osôb viedli k jednoznačnému záveru - ak oslovené povinné osoby využívajú individuálny systém, tak len v prípadoch, kedy sa odpad z obalov tvorí na limitovanom počte ľahko identifikovateľných miest (závod, sklad, predajňa) alebo ak má firma možnosť sledovať tok svojho tovaru k finálnemu zákazníkovi, takže použité obaly môže od neho odobrať. 

48.	Využívanie individuálneho systému je v takýchto prípadoch logické. Spoločnosť by musela tak či tak, bez ohľadu na plnenie limitov, sama alebo prostredníctvom organizácie pôsobiacej v oblasti odpadového hospodárstva, zabezpečiť odpratanie týchto odpadov z obalov z výroby, skladu, predajne, reštaurácie. Využitie služieb oprávnenej organizácie v takýchto prípadoch by znamenalo iba zvýšenie nákladov (platba poplatku oprávnenej organizácii) bez toho, aby sa niečo zásadné zmenilo (povinná osoba by si tak či tak musela zabezpečiť fyzický zber a likvidáciu odpadov z obalov zo svojich prevádzok a mala by s tým spojené určité náklady).  

49.	V prípade bežných spotrebných tovarov, keď si spotrebiteľ výrobok kúpi a spotrebúva doma a odpady z obalov sa tak produkujú v mieste bydliska, teda na veľkom počte pre povinnú osobu ťažko identifikovateľných miest, oslovené povinné osoby používajú na plnenie limitov zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov výlučne kolektívny systém, kedy zodpovednosť za plnenie limitov prenesú na oprávnenú organizáciu a tá pre ne za poplatok na základe zmluvného vzťahu zabezpečí zber potrebného množstva odpadov z obalov a jeho zhodnotenie/recykláciu. Povinné osoby zhodne uviedli, že v týchto prípadoch, keď využívajú kolektívny systém, by prechod na individuálny systém znamenal zvýšenie finančných nákladov, zvýšenie administratívnej náročnosti, bol by spojený s časovou záťažou ako aj potrebou personálneho navýšenia resp. bol by až nemožný. 

50.	Tak ako v prípade individuálneho systému aj tu sú závery z odpovedí oslovených povinných osôb jednoznačné: v prípade, ak odpady vznikajú na veľkom počte ťažko identifikovateľných miest, povinné osoby využívajú na plnenie zákonných limitov kolektívny systém, ktorý je pre ne v takomto prípade nezameniteľný s individuálnym systémom. V týchto prípadoch povinné osoby na plnenie limitov individuálny systém nevyužívali vôbec, a ak priamo spolupracovali so zberovými spoločnosťami a recyklátormi, tak len v oblasti zberu, zhodnotenia, recyklácie priemyselných odpadov.   

51.	Čo sa týka možností prejsť z jedného systému do druhého, pre povinné osoby využívajúce individuálny systém je relatívne jednoduché prejsť na systém kolektívny. S touto zmenou nie sú spojené žiadne právne, administratívne a časové bariéry, závisí to iba od toho, či si povinná osoba zmenu systému vyhodnotí ako efektívnejšiu z nákladového hľadiska, čo vzhľadom na skutočnosti uvedené v bode 48 nemusí byť pravidlom. Naopak, zmena z kolektívneho systému na individuálny je už komplikovanejšia. Aj keď povinné osoby nie sú v kolektívnom systéme viazané dlhodobými zmluvami a teoreticky môžu spôsob zabezpečenia plnenia limitov bez problémov zmeniť, oslovené spoločnosti sa zhodne vyjadrili, že zmena kolektívneho systému na individuálny by bola spätá so zvýšením nákladov, administratívnej náročnosti, spojená s časovou záťažou ako aj potrebou personálneho navýšenia prípadne až nerealizovateľná. Tieto skutočnosti dokladuje aj fakt, že za obdobie mesiacov jún 2007 – marec 2008, kedy úrad sledoval pohyby klientov jednotlivých oprávnených organizácií, tak prechodov povinných osôb z kolektívneho na individuálny systém bolo zanedbateľné množstvo v porovnaní s počtom prechodov povinných osôb z individuálneho systému na kolektívny systém. 
 
52.	Nie je možné vylúčiť, že v určitých prípadoch (pre niektoré povinné osoby alebo kategórie povinných osôb) sú oba systémy zastupiteľné, ale nie sú zastupiteľné vo významnejšej miere a najmä nie pre subjekty, ktorých sa praktika najviac dotýka – výrobcov, resp. importérov spotrebných tovarov, ktoré sa spotrebúvajú v domácnosti a ktorí nedokážu monitorovať miesta, kde sa obaly z ich výrobkov stávajú odpadmi. Táto kategória povinných osôb využíva kolektívny systém a nie je pre ňu tento systém zameniteľný s individuálnym.  

53.	Povinné osoby uviedli aj ďalšie skutočnosti, ktorými sa od seba kolektívny a individuálny systém odlišuje. 

54.	Individuálny systém, v rámci ktorého si povinné osoby zabezpečujú plnenie limitov samostatne alebo prostredníctvom zmluvného partnera, podľa vyjadrení oslovených povinných osôb, je náročný na odbornosť nesúvisiacu s predmetom podnikania ako aj administratívne – povinná osoba musí sledovať legislatívu, jej zmeny, sama si vedie evidenciu o obaloch uvedených na trh a sama ohlasuje údaje MŽP SR o plnení záväzných limitov zhodnocovania a recyklácie odpadov z obalov. Tiež na nej ostáva zákonná zodpovednosť za neplnenie limitov, a to aj v prípade, ak využíva služby zmluvného partnera. 

55.	V prípade kolektívneho systému je všetka odborná starostlivosť, administratívne záležitosti ako aj zákonná zodpovednosť za neplnenie limitov prenesená na oprávnenú organizáciu. Táto sleduje legislatívu, jej zmeny, poskytuje povinným osobám relevantné informácie a poradenstvo. Oprávnená organizácia tiež preberá na seba vedenie evidencie a ohlasovanie údajov ministerstvu. Kolektívny systém tak nekladie na povinné osoby žiadne povinnosti a je časovo a odborne menej náročný, povinná osoba len ohlasuje oprávnenej organizácii príslušné údaje o množstve obalov uvedených na trh a uhrádza stanovený poplatok. 

56.	Nezanedbateľnou výhodou kolektívneho systému je pre povinné osoby  prebratie právnej zodpovednosti za neplnenie limitov na rozdiel od individuálneho systému, kedy zodpovednosť na nesplnenie limitov ostáva na povinnej osobe. Aj keď zákon nestanovuje oprávnenej organizácii povinnosť prebrať zodpovednosť za plnenie limitov, situácia na trhu sa vyprofilovala takým spôsobom, že oprávnené organizácie zodpovednosť na seba štandardne preberajú, zatiaľ čo zmluvní partneri nie. Tento rozdiel povinné osoby jednoznačne vnímajú a predstavuje to pre nich dôležitú informáciu pri hodnotení a porovnávaní jednotlivých systémov.

57.	Úrad nepopiera, že medzi kolektívnym a individuálnym systémom existujú určité súťažné interakcie a že do určitej miery sa dajú tieto dva systémy považovať za zameniteľné. Avšak vyššie popísané rozdiely medzi individuálnym a kolektívnym systémom a najmä rozdielne použitie systémov, na v podstate rôzne účely, sú podľa názoru úradu argumentmi v prospech obmedzenej zastupiteľnosti kolektívneho systému s individuálnym a dostatočne presvedčivým dôkazom na to, aby úrad zadefinoval relevantný trh ako trh služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia a recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií (tzv. kolektívny systém). 

	Námietky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. k definícii tovarového relevantného trhu

58.	Vo Vyjadrení k výzve spoločnosť ENVI-PAK, a.s. namietala, že úrad nevzal do úvahy všetky ňou predkladané informácie k posúdeniu zastupiteľnosti individuálneho a kolektívneho systému a preto nesprávne zadefinoval relevantný trh. Táto námietka nemôže byť akceptovaná. Úrad v rámci hodnotenia zastupiteľnosti individuálneho a kolektívneho systému zohľadnil všetky dostupné informácie ako aj námietky účastníka konania a ním predkladané informácie. Na základe všetkých týchto skutočností dospel k záveru, že individuálny a kolektívny systém nie sú zameniteľné z dôvodov uvedených v tomto rozhodnutí.  

59.	ENVI-PAK, a.s. tiež opakovane tvrdil, že to, že systém individuálneho plnenia povinností je plne zastupiteľný so systémom kolektívnym, je preukázané aj tým, že samotné povinné osoby plnia zákonom stanovené povinnosti kombinovane/paralelne  prostredníctvom aj individuálneho aj kolektívneho systému. 

60.	Povinné osoby síce využívajú paralelne oba systémy, ale každý z nich iným spôsobom, resp. na iné účely. Individuálny systém využívajú len v prípadoch tvorby odpadu na limitovanom počte ľahko identifikovateľných miest (závod, sklad, predajňa) alebo ak má firma možnosť sledovať tok svojho tovaru k finálnemu zákazníkovi a kolektívny systém najmä v prípadoch, ak sa odpad z obalov tvorí na veľkom množstve ťažko identifikovateľných miest. Toto paralelné využitie systémov úrad berie skôr ako presvedčivý dôkaz o nezameniteľnosti individuálneho a kolektívneho systému, pretože spoločnosti, ktoré využívajú oba systémy a majú tak prehľad o jednom aj druhom systéme, o ich výhodách a nevýhodách, nákladoch a prínosoch, ich zhodne využívajú určitým spôsobom – teda každý zo systémov na iné účely, tak ako je to popísané vyššie v tomto rozhodnutí.

61.	Úrad tiež nesúhlasí s tvrdením ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve, že v rámci šetrenia kládol otázky ohľadom fungovania a charakteristík trhu tak, že povinným osobám nebolo objasnené, čo má úrad na mysli pod pojmom individuálny systém, čím mu boli doručené zmätočné odpovede.  Z približne 30 oslovených len u niekoľko málo spoločností sa dá polemizovať o tom, či presne pochopilo zmysel položenej otázky, avšak u väčšiny povinných osôb možno bez akýchkoľvek pochybností tvrdiť, že im zmysel otázky bol zrejmý. Odpovede, pri ktorých vznikali pochybnosti o pochopení otázky, úrad pri vyhodnocovaní nezohľadnil. 

62.	Takisto úrad nepovažuje za správne tvrdenie spoločnosti ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve, že z rozhodnutí Komisie (rozhodnutie DSD a rozhodnutie 2001/837/EC zo 17.09.2001) nevyplýva rozdielne definovanie trhu pre plnenie zákonných povinností prostredníctvom kolektívneho alebo individuálneho systému. Po prvé, ani v jednom z týchto rozhodnutí nebolo potrebné presne zadefinovať relevantný trh. Po druhé, v rozhodnutí DSD sa Komisia, tak ako úrad, priklonila skôr k užšej definícii relevantného trhu, kedy skonštatovala, že „Medzi svojpomocným riešením a účasťou v systéme oslobodzujúcom od povinností však existujú de facto a de jure rozdiely, ktoré pri konkrétnych kombináciách obalov a miest zberu obmedzujú ich vzájomnú zameniteľnosť a ktoré naznačujú, že by bola vhodnejšia užšia definícia trhu. ... Spomínané rozdiely môžu predstavovať argument v prospech obmedzenej vzájomnej nahraditeľnosti medzi svojpomocným riešením a účasťou v systéme oslobodzujúcom od povinností  z hľadiska dopytu povinných spoločností. ... Na základe týchto poznatkov možno relevantný tovarový trh definovať ako trh so systémami, ktoré oslobodzujú podniky od ich povinností zberu a zhodnocovania  predajných obalov (ďalej trh s oslobodením od povinností). Príbuzný trh by bolo možné definovať ako trh s organizáciou plnenia povinností odberu a zhodnocovania  predajných obalov (ďalej iba trh so svojpomocnými riešeniami).“  Po tretie, odkaz na rozhodnutie č. 2001/837/EC úrad nepovažuje za relevantné, nakoľko toto rozhodnutie je vo veci dohôd obmedzujúcich súťaž a relevantný trh definuje na účely posudzovanej praktiky, čo bola dohoda medzi DSD a zberovými spoločnosťami, teda z pohľadu vzťahu DSD – zberové spoločnosti (na rozdiel od toho, rozhodnutie DSD je vo veci zneužívania dominantného postavenia a relevantný trh je definovaný vychádzajúc zo vzťahu DSD – povinná osoba, čo je rovnaký prípad ako úradom posudzované konanie). 

Priestorový relevantný trh 

63.	Oblasť zberu, zhodnocovania, recyklácie odpadov z obalov je do veľkej miery organizovaná štátom, pričom problematika odpadov z obalov je riešená na národnej úrovni - každá krajina prijíma svoju obalovú legislatívnu upravujúcu riešenie problematiky odpadov z obalov. 

64.	Podľa § 1 ods. 2 zákona o obaloch tento sa vzťahuje na všetky druhy obalov, ktoré sa uvádzajú na trh a do obehu v SR a na odpady z týchto obalov bez ohľadu na miesto ich vzniku, používanie a použitý materiál, avšak nevzťahuje sa na obaly exportované zo SR. Tiež nariadenie vlády SR stanovujúce záväzné limity pre rozsah zhodnocovania/recyklácie odpadov z obalov sa vzťahuje na obaly uvedené na trh v SR. 

65.	Takisto zabezpečenie zberu, zhodnotenia a recyklácie obalov z odpadov prostredníctvom oprávnených organizácií, tzv. kolektívny systém v SR je viazaný len na odpady z obalov v SR. 

66.	Systém prevádzkovaný spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. je obmedzený na Slovensko. Spoločnosť ENVI-PAK, a.s. rovnako aj ostatné oprávnené organizácie prevádzkujúce kolektívny systém, pôsobia na celom území SR, resp. majú za klientov povinné osoby z celej SR.  

67.	Rozdielna právna úprava odpadovej problematiky v jednotlivých štátoch, územne ohraničené systémy zabezpečujúce zber, zhodnotenie, recykláciu odpadov z obalov tak odlišujú podmienky v SR od podmienok v iných krajinách a preto úrad priestorový relevantný trh pri službe zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií, tzv. kolektívny systém, vymedzil územím Slovenskej republiky.

        Trh udeľovania súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod tretím osobám  (poskytovanie sublicencií alebo individuálnych licencií) 

68.	Podľa verejne dostupných informácií a informácií poskytnutých spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. bol vývoj ochrannej známky Zelený bod nasledovný:  

69.	Na konci osemdesiatych rokov dvadsiateho storočia začal byť v západnej Európe aktuálny problém hromadiaceho sa komunálneho odpadu. Jednou z prvých krajín, ktorá sa začala zaoberať s týmto problémom, bolo Nemecko.  Bola tu  prijatá legislatíva, ktorá zaviedla pre producentov obalov povinnosť zabezpečiť zber a spätný odber odpadov z obalov. Cieľom tejto legislatívy bolo preniesť zodpovednosť a náklady za likvidáciu odpadov z obalov z domácností a samosprávy na priemysel - producentov odpadov z obalov (znečisťovateľ platí).  

70.	Legislatíva povinným osobám stanovila limity - určila minimálny rozsah odpadov z obalov, ktorý musia zabezpečiť prostredníctvom zhodnocovania/recyklácie jednotlivých materiálov. Na to, aby mohli byť tieto limity splnené, bolo potrebné nájsť zdroj týchto materiálov. Preto sa začal zavádzať separovaný zber od spotrebiteľov v obciach a mestách. 

71.	V roku 1990 nemeckí podnikatelia založili spoločnosť Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland AG, Frankfurter Strasse 720 – 726, Kolín, Spolková republika Nemecko (ďalej len „spoločnosť DSD“ alebo „systém DSD“). Jej úlohou bolo organizovať separovaný zber, triedenie a recykláciu použitých obalov od spotrebiteľov v obciach pre akcionárov tejto spoločnosti. Nakoľko do systému sa nezapojili  všetky firmy, vznikla potreba umiestniť na obaloch znak, ktorý by vypovedal o príslušnosti jednotlivých výrobcov k novému systému, ktorý zabezpečoval zber, triedenie recykláciu odpadov z obalov. Týmto označením sa stal Zelený bod.   

72.	Pôvodná nemecká myšlienka, na základe ktorej bol vytvorený Zelený bod bola ukázať spotrebiteľom umiestnením tohto symbolu na obaloch výrobkov, ktorí výrobcovia a ktoré výrobky sú zapojené do kolektívneho systému DSD. Neskôr spoločnosť DSD začala označovať týmto symbolom aj zberné nádoby určené na separovaný zber a učila spotrebiteľov vhadzovať obaly označené týmto symbolom do zberných nádob tak isto označených. Zákazníkovi, ktorý kupoval obal označený Zeleným bodom, mal hovoriť o tom, že je ho možné odovzdať do zberného systému DSD v Nemecku a že výrobca zaplatil za obal špeciálny príspevok.   

73.	Nakoľko sa ukázal pozitívny prínos obalovej legislatívy v Nemecku, podobné systémy začali vznikať aj v iných krajinách. Nasledovalo Francúzsko, kde si podnikatelia vytvorili spoločnosť Eco Emballages. Ani tu sa k systému nepripojili všetky firmy, podobne ako v Nemecku. Tie, ktoré sa do systému Eco Emballages zapojili, tiež chceli symbol na označovanie príslušnosti k systému a rozhodli sa použiť rovnakú značku ako v Nemecku, namiesto vytvorenia novej. Medzi DSD a Eco Emballages bola uzatvorená dohoda o používaní Zeleného bodu. Potom podobné systémy boli vytvorené v Belgicku, Rakúsku a aj v iných krajinách.   

74.	V roku 1994 Európska únia smernicou č. 94/62/EC o obaloch a odpadoch z obalov zaviedla obalovú legislatívu na komunitárnej úrovni a určila pre členské krajiny limity zhodnocovania a recyklácie pre jednotlivé komodity na komunitárnej úrovni. Obalová smernica sa implementovala v jednotlivých krajinách EÚ a keďže boli neustále prezentované pozitíva nemeckého systému, novovytvorené systémy v európskych krajinách prebrali know – how nemeckého systému. Takto došlo etablovaniu Zeleného bodu v Európe.  

75.	Keď ochranná známka Zelený bod začala byť známa v celej Európe, spoločnosť DSD, ako majiteľ práv vzťahujúcich sa k ochrannej známke Zelený bod,  splnomocnila spoločnosť Packaging Recovery Organisation Europe s.p.r.l., Rue Martin V 40, Brusel, Belgicko (ďalej len „PRO EUROPE“), aby vo svojom mene a na svoj vlastný účet na základe licencie udeľovala práva na používanie ochrannej známky Zelený bod tretím osobám – organizáciám, ktoré vytvárajú a prevádzkujú systém na zber, zhodnotenie, recykláciu použitých obalov v krajine, kde pôsobia a zastrešovala všetky systémy zberu a spätného odberu odpadov z obalov, ktoré používajú ochrannú známku Zelený bod.

76.	V súčasnosti sa ochranná známka Zelený bod používa v 25 krajinách ako
 [                 ] pre organizácie zabezpečujúce služby zberu, zhodnotenia/recyklácie odpadov z obalov, a to v 22 krajinách Európskej únie (Rakúsko, Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Estónsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovenská republika, Slovinsko, Španielsko, Švédsko) a v Nórsku, Chorvátsku a Turecku. Naviac, PRO EUROPE uzatvoril zmluvy o spolupráci s podobnými systémami vo Veľkej Británii, Kanade, Islande, Fínsku a Ukrajine, takže tieto krajiny sú tiež súčasťou spoločnej siete.  

Tovarový relevantný trh

77.	Používanie ochrannej známky Zelený bod medzi PRO EUROPE a národnými systémami upravujú licenčné zmluvy. Spoločnosť PRO EUROPE nastavila systém poskytovania licencií na princípe územnej aj osobnej exkluzivity - znamená to, že v každej krajine existuje iba jedna spoločnosť, ktorá je držiteľom výhradného práva používať ochrannú známku Zelený bod na jej území. Táto spoločnosť má na základe tzv. hlavnej licenčnej zmluvy uzatvorenej s PRO EUROPE exkluzívne právo používať ochrannú známku Zelený bod v danej krajine a zároveň má právo poskytovať súhlas s používaním tejto ochrannej známky tretím stranám v rámci danej krajiny (sublicencia alebo individuálna licencia). 

78.	Na Slovensku je touto spoločnosťou ENVI-PAK, a.s., ktorý je na základe hlavnej licenčnej zmluvy uzatvorenej so spoločnosťou PRO EUROPE exkluzívnym držiteľom licencie na používanie registrovanej ochrannej známky Zelený bod na území SR a ako jediný má v zmysle tejto zmluvy právo poskytnúť súhlas na používanie tejto ochrannej známky tretím stranám na základe individuálnych licenčných zmlúv. Individuálnu licenciu (sublicenciu) možno v zmysle hlavnej licenčnej zmluvy udeliť výrobcom a distribútorom obalov a balených tovarov, ako aj dodávateľom a dovozcom, a to konkrétne na používanie ochrannej známky Zelený bod v SR ako aj právo uviesť na trh v SR tovar zabalený v obale na ktorom sa Zelený bod nachádza.  Súhlas s používaním ochrannej známky je možné dať na obaly tak ako sú zadefinované zákonom o obaloch.  

79.	V druhom dodatku k hlavnej licenčnej zmluve je špecifikované, čo vlastne ochranná známka Zelený bod znamená, a to „[               

                                                                                            

                                                                

                                                                                                                                         
                           ]“

80.	ENVI-PAK, a.s. je na základe hlavnej licenčnej zmluvy oprávnený poskytovať ďalším subjektom súhlas na používanie ochrannej známky Zelený bod (sublicencie), [                                                                  
           ]. ENVI-PAK, a.s. s povinnými osobami uzatváral len zmluvy o spolupráci, na základe ktorých im poskytoval služby zabezpečenia zberu odpadov z obalov a ich zhodnocovania a recyklácie minimálne v rozsahu záväzných limitov ustanovených v nariadení vlády. Za poskytované služby účtoval odmenu, resp. poplatok, [   

                                                                  

                                                                    

                                                                                                                ]. 

81.	Z uvedeného vyplýva, že ENVI-PAK, a.s. neposkytoval štandardne sublicencie na ochrannú známku Zelený bod, neúčtoval si poplatok len za samotné použitie ochrannej známky a ani sa problematikou poskytovania súhlasu s používaním Zeleného bodu povinným osobám bližšie nezaoberal. 

82.	Spoločnosť ENVI-PAK, a.s. namietala, že „[      

                                        

                             ]“  ako aj, že za túto možnosť  využívať ochrannú známku Zelený bod platil, pričom poplatok bol zahrnutý v poplatku za služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov. 

83.	Úrad tvrdenie spoločnosti ENVI-PAK, a.s. neakceptuje. Má za to, že možnosť používať ochrannú známku Zelený bod tak, ako ju prezentuje ENVI-PAK, a.s., sa nedá považovať za klasické poskytnutie sublicencie na ochrannú známku. Zároveň úrad má za to, že poplatok účtovaný spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. v zmysle zmluvy o spolupráci bol len poplatkom za služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia a/alebo recyklácie odpadov z obalov, a reálne neobsahoval poplatok za používanie samotnej ochrannej známky Zelený bod. Uvedené vyplýva z nasledujúcich skutočností (body 84 – 87):

84.	ENVI-PAK, a.s. na základe hlavnej licenčnej zmluvy s PRO EUROPE získal exkluzívnu licenciu, ktorá ho oprávňovala udeľovať tretím osobám súhlas s používaním Zeleného bodu na obaloch na území SR.  Podľa manuálu „Negotiating technology licensing agreements“ Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO) „nadobúdateľ licencie, najmä ak má nadobúdateľ licencie exkluzívnu licenciu, môže si želať mať právo na udeľovanie sublicencií na svojom území. Ak áno, musí to byť konkrétne dohodnuté a uvedené v zmluve. Tiež by malo byť uvedené, či sa vyžaduje predchádzajúci písomný súhlas poskytovateľa licencie pre udelenie sublicencií, výber nadobúdateľa sublicencie a podmienky, na základe ktorých možno udeliť sublicencie; napríklad rozsah, v ktorom sa musia podmienky sublicencie zhodovať s tými, ktoré sú uvedené v hlavnej licenčnej zmluve. V doplňujúcej klauzule by malo byť uvedené, či sublicencia zaniká alebo nie, keď je hlavná dohoda ukončená alebo vypršala z nejakého dôvodu.“ 

85.	V hlavnej licenčnej zmluve boli uvedené skutočnosti aj upravené. Podľa tejto zmluvy ENVI-PAK, a.s. mal právo udeliť tretej osobe súhlas na použitie ochrannej známky Zelený bod v rozsahu udelenej licencie (sublicenciu) pričom „[                        

                                        

                                            

                                                  

                                                    

                                                             

                  
                                                                
                                                                               ]“ 

86.	[                                                                         

                                                    
              ]. Toto potvrdzuje závery úradu, že predmetné zmluvy s povinnými osobami neobsahovali štandardné poskytnutie práva používať ochrannú známku formou sublicencie. 

87.	Ďalej poplatok platený klientmi na základe zmluvy o spolupráci nerozlišoval časť za služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov a časť za samotnú ochrannú známku Zelený bod. Klientmi ENVI-PAK, a.s. boli aj spoločnosti používajúce Zelený bod ako aj tie, ktoré Zelený bod nepoužívali. ENVI-PAK, a.s. k nim pristupoval rovnako, neúčtoval rozdielne ceny tým, ktorí ochrannú známku Zelený bod používali a tým, ktorí ju nepoužívali. Takisto ENVI-PAK, a.s. nemal ani vedomosť, ktorí z jeho klientov používajú Zelený bod a na akom množstve obalov a ani to nesledoval – nevedel určiť rozsah používania registrovanej známky čo do množstva ani typu obalového materiálu. ENVI-PAK, a.s. tiež nevyžadoval žiadne poplatky, resp. neposkytoval súhlas na používanie ochrannej známky Zelený bod povinným osobám, ktoré boli členmi iných kolektívnych systémov alebo si limity zberu, zhodnocovania, recyklácie odpadov z obalov zabezpečovali individuálne a zároveň používali na svojich obaloch ochrannú známku Zelený bod. Takisto tvrdenie, že povinné osoby platili nie za reálne používanie ochrannej známky, ale za možnosť ju využívať, nie je možné akceptovať - nie je predsa možné vyžadovať poplatky za možnosť používať nejaký tovar, službu bez toho, aby tento tovar alebo služba boli aj reálne poskytnuté. 

88.	Zmeny v súvislosti s používaním ochrannej známky Zelený bod nastali v roku 2007 po vydaní rozsudku súdu prvého stupňa z 24. mája 2007 vo veci T-151/01 Der Grune Punkt – Duales System Deutschland proti Komisii Európskych spoločenstiev (ďalej len „rozsudok DSD“). V bode 196 tohto rozsudku je uvedené „V dôsledku toho je opodstatnené uviesť, že napadnuté rozhodnutie treba vykladať v tom zmysle, že nevylučuje možnosť pre DSD vyberať primeraný poplatok iba za užívanie ochrannej známky, keď sa preukáže, že obal označený logom Der Grune Punkt bol odobratý a zhodnotený iným systémom.“ 

89.	V nadväznosti na toto rozhodnutie ENVI-PAK, a.s. v lete 2007 začal oslovovať tie povinné osoby, ktoré používali ochrannú známku Zelený bod a súčasne nevyužívali kolektívny systém ENVI-PAK, a.s. ENVI-PAK, a.s. tieto spoločnosti upozorňoval, že je jediný oprávnený poskytovať sublicenciu na používanie ochrannej známky Zelený bod. Tiež tieto spoločnosti informoval o tom, že všetky subjekty, ktoré na Slovensku používajú ochrannú známku Zelený bod na obaloch bez vedomia a súhlasu ENVI-PAK, a.s. porušujú priemyselné práva majiteľa ochrannej známky a majú povinnosť mať s ENVI-PAK, a.s. uzatvorenú zmluvu o používaní ochrannej známky Zelený bod a to aj na výrobky, na ktoré bol symbol Zelený bod umiestnený v zahraničí a boli dovezené na územie SR. 

90.	V listoch pre povinné osoby ENVI-PAK, a.s. zároveň navrhoval alternatívy, ako situáciu riešiť
a)	stať sa klientom oprávnenej organizácie ENVI-PAK, a.s., ktorí majú automatickú možnosť používať symbol Zelený bod na vlastných výrobkoch, pričom poplatok za používanie Zeleného bodu je obsiahnutý v poplatku za služby, ktoré ENVI-PAK, a.s. poskytuje svojim klientom, 
b)	uzatvoriť zmluvu o používaní ochrannej známky Zelený bod, kde sa upravia podmienky, za akých sa bude môcť používať Zelený bod na obaloch uvádzaných na územie SR alebo 
c)	skončiť používanie ochrannej známky Zelený bod na obaloch v SR.
91.	Zároveň boli povinné osoby upozornené, že ak nepristúpia na jeden z vyššie uvedených návrhov, vystavujú sa hrozbe podania žaloby za neoprávnené používanie ochrannej známky a za porušovanie priemyselných práv majiteľa ochrannej známky. Spoločnostiam, ktoré nezareagovali na uvedený list, začal ENVI-PAK, a.s. posielať predžalobné výzvy. 

92.	ENVI-PAK, a.s. takisto zmenil svoju zmluvnú politiku voči svojim klientom, ktorým poskytoval služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov (tzv. servisní klienti).  

93.	Úrad si vyžiadal zmluvy, ktoré ENVI-PAK, a.s. uzatváral v priebehu rokov 2007 a 2008. Ako uviedol ENVI-PAK, a.s. „[ 

                                                                        

                               
                                               ]“

94.	Predložené zmluvy typu N boli zmluvy uzatvárané v priebehu júla 2007 až februára 2008. Tieto zmluvy sa už viacej venujú problematike Zeleného bodu.    [                                                                                                  

                                                                                      

                              

                                            ] V zmluve je zároveň upravené, ako budú riešené situácie, ak povinná osoba poruší tieto ustanovenia týkajúce sa Zeleného bodu.  [                                                                                                                         ]. 

95.	Zmluvy typu IZ, teda tie, ktoré podľa spoločnosti ENVI-PAK, a.s. nahrádzajú zmluvy typu N, sa [ 

                                                  ]. 

96.	Od októbra 2007 s niekoľkými povinnými osobami ENVI-PAK, a.s. uzatvoril individuálnu licenčnú zmluvu len o používaní ochrannej známky, pričom na základe tejto zmluvy ENVI-PAK, a.s. udeľuje povinnej osobe  nevýlučné právo používať ochrannú známku Zelený bod na označovanie obalov svojich výrobkov a uvádzanie tovaru v takto označených obaloch na trh na území SR a povinná osoba sa zaväzuje za takto udelené právo zaplatiť poskytovateľovi dohodnutú odplatu. 

97.	[               

                                                       

                                                                          

                       
           ]. 

98.	Z uvedeného je zrejmé, že po rozhodnutí súdu vo veci DSD, začal ENVI-PAK, a.s. venovať oveľa väčšiu pozornosť ochrannej známke Zelený bod a jeho používaniu povinnými osobami, pričom začal vyžadovať, aby povinné osoby Zelený bod používali len s jeho vysloveným súhlasom, čo dovtedy nebolo potrebné a aby za túto ochrannú známku platili aj poplatok, čo dovtedy tiež nebolo potrebné.   

99.	ENVI-PAK, a.s. teda od leta 2007 poskytuje povinným osobám dve základné služby – jednak službu zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov a jednak službu poskytovania súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod. Tieto dve služby sú od seba nezávislé, môžu byť poskytované/kupované samostatne.

100.	Ochranná známka Zelený bod tak, ako ju poskytuje ENVI-PAK, a.s., nie je viazaná na konkrétnu spoločnosť, systém, produkt alebo službu, (ako to môže byť napr. v Nemecku, kde „funkciou loga Der Grune Punkt je stotožniť možnosť zneškodnenia dotknutého obalu prostredníctvom systému DSD.“), ale jej cieľom je, tak ako je to uvedené v individuálnych licenčných zmluvách, len identifikovať tú skutočnosť, že povinná soba zaplatila poskytovateľovi sublicencie finančný príspevok, ktorý bude použitý na rozvoj a prevádzkovanie systému poskytovateľa určeného na zber a zhodnocovanie/recyklovanie použitých obalov na území SR (pričom definície alebo popis ochrannej známky Zelený bod iného znenia sú v zmysle individuálnej licenčnej zmluvy neprípustné). To, že ochranná známka Zelený bod v podmienkach SR nie je spojená so žiadnym produktom, službou, systémom vyplýva aj z chronológie jej používania (resp. nepoužívania) popísanej vyššie v rozhodnutí. 

101.	Uvedenú skutočnosť potvrdila aj spoločnosť ENVI-PAK, a.s., ktorá uviedla, že „[                               

                                                                                                                

                                 

                                                                                      
                            ].“  

102.	Vzhľadom na to, že ochranná známka Zelený bod v podmienkach SR nie je spätá so žiadnym tovarom, službou alebo systémom zberu, zhodnocovania recyklácie odpadov z obalov, a jej zmyslom je, tak ako je to uvedené v zmluvách medzi ENVI-PAK, a.s. a povinnými osobami, len identifikovať zaplatenie finančného príspevku, možno postavenie spoločnosti ENVI-PAK, a.s. pri poskytovaní sublicencií v zmysle hlavnej licenčnej zmluvy charakterizovať ako postavenie určitého správcu, administrátora ochrannej známky Zelený bod pre spoločnosť PRO EUROPE v SR.

103.	Na základe uvedeného, najmä z dôvodu, že právo duševného vlastníctva (ochranná známka Zelený bod) nie je v podmienkach SR spojená s nijakým konkrétnym produktom, službou, systémom, úrad z tovarového hľadiska relevantný trh zadefinoval len na základe práv duševného vlastníctva  ako trh udeľovania súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod tretím osobám.       

104.	V súvislosti s takto zadefinovaným relevantným trhom vznikajú dve otázky, a to 
a)	či je možné založiť definíciu relevantného trhu len na právach duševného vlastníctva a poskytovaní licencie na tieto práva duševného vlastníctva, 
b)	či je správne zadefinovať relevantný trh úzko, až na konkrétnu ochrannú známku Zelený bod.

Definícia relevantného trhu založená na právach duševného vlastníctva

105.	Z teórie vyplýva, že pri definovaní relevantného trhu v prípade práv duševného vlastníctva by mala byť definícia tovarového relevantného trhu založená na tovaroch alebo službách, ktoré sú predmetom práv duševného vlastníctva. 

106.	V určitých prípadoch však definíciu relevantného trhu možno založiť aj výlučne  na právach duševného vlastníctva, a to vtedy, ak právo duševného vlastníctva je oddelené, separátne od technológie, alebo produktu, pri ktorom je toto právo duševného vlastníctva používané. 

107.	Takúto definíciu relevantného trhu pripúšťa aj Európska komisia. Určitý postup je naznačený napr. v Pravidlách uplatňovania článku 81 Zmluvy o založení ES na dohody o horizontálnej spolupráci -  „Keď sa s právami duševného vlastníctva obchoduje na trhu nezávisle od dotknutých produktov, ku ktorým sa vzťahujú, je potrebné definovať aj príslušný trh s technológiami. Trhy s technológiami pozostávajú z duševného vlastníctva, ktoré je predmetom licencie a jeho blízkych náhrad, t.j. iných technológií, ktoré by spotrebitelia mohli použiť ako náhradu.“ Úrad si je vedomý skutočnosti, že Pravidlá uplatňovania článku 81 Zmluvy o založení ES na dohody o horizontálnej spolupráci, na ktoré sa odvoláva, upravujú tzv. blokové výnimky, teda vzťahujú sa na dohody obmedzujúce súťaž a práva duševného vlastníctva, ktoré pokrývajú, sú najmä patenty a know – how. Nič však nenasvedčuje tomu, že obdobný prístup by nemohol byť použitý aj pri definovaní relevantných trhov v prípade zneužívania dominantného postavenia a v prípade ochranných známok. 

108.	Existenciu relevantného trhu založeného na technológii, teda samotných právach duševného vlastníctva pripúšťa aj DG Competition Discussion Paper on the application of Article 82 of the Treaty to exclusionary abuses -  „neexistuje žiadna všeobecná povinnosť pre držiteľa práv duševného vlastníctva poskytnúť licenciu na právo duševného vlastníctva, ani vtedy ak držiteľ má dominantné postavenie na trhu technológií alebo tovaru“. 

109.	Rovnako sa k definícii relevantných trhov pristupuje aj v americkom súťažnom práve „Súťažný dopad licenčných dojednaní často môže byť adekvátne posúdený v rámci relevantného trhu pre tovary dotknuté dojednaniami. V takýchto prípadoch inštitúcie vymedzia a zanalyzujú iba tovarové trhy. V iných prípadoch ale analýza môže vyžadovať vymedzenie trhu technológií alebo trhu výskumu a vývoja (trhy inovácií). ... Trhy technológií pozostávajú z práva duševného vlastníctva, na ktoré sa poskytujú licencie ... a ich blízkych substitútov – čo sú technológie alebo tovary, ktoré sú dostatočne blízke substitúty na to, aby vykonávali významný tlak na uplatňovanie trhovej sily ohľadne práv duševného vlastníctva, na ktoré je poskytovaná licencia. Keď práva duševného vlastníctva sú uvádzané na trh oddelene od tovarov, pri ktorých sú používané, inštitúcie sa môžu spoliehať na trhy technológií pri analýze súťažných dopadov licenčných dojednaní.“

110.	Rovnaký prístup k definovaniu trhov založených na duševnom vlastníctve je zrejmý aj z kanadského súťažného práva „Pri transakciách alebo správaní zahŕňajúcom duševné vlastníctvo, úrad pravdepodobne zadefinuje relevantné trhy jedným z nasledovných spôsobov: nehmotné znalosti alebo know-how, ktoré predstavuje duševné vlastníctvo, procesy založené na právach duševného vlastníctva alebo finálne produkty alebo medziprodukty vychádzajúce alebo obsahujúce duševné vlastníctvo. Definícia trhu okolo nehmotných znalostí alebo know-how bude pravdepodobne dôležitá, keď práva duševného vlastníctva sú oddelené od technológie alebo tovaru, pri ktorých sú vedomosti alebo  know-how použité.“ 

111.	Ochranná známka Zelený bod nemusí byť vždy a za každých okolností spájaná napr. so systémom DSD, ako je to v Nemecku, určité ekonomické aktivity je možné s ňou vykonávať aj samostatne. Napr. spoločnosť PRO EUROPE  vystupuje len ako vlastník ochrannej známky Zelený bod a na základe licenčných zmlúv poskytuje národným systémom právo používať túto ochrannú známku bez toho, aby v spojení s ňou poskytovala akékoľvek iné služby. A práve systém licenčných zmlúv bol aj predmetom skúmania Komisie ako prípadná dohoda obmedzujúca súťaž. V decembri 2000 boli Komisii zaslané zmluvy na posúdenia podľa čl. 2 a 4 Nariadenia 17 týkajúce sa spoločnosti PRO EUROPE, ktorá sa zaoberá výkonom práv k Zelenému bodu. Notifikované dohody  obsahovali stanovy PRO EUROPE, generálnu licenčnú dohodu, ktorou spoločnosť DSD udelila PRO EUROPE právo kontrolovať ochrannú známku mimo Nemecka ako aj dočasné, hlavné a doplňujúce licenčné zmluvy s 8 národnými systémami. Tieto licenčné zmluvy, ktorými bolo národným oprávneným organizáciám udelené exkluzívne právo používať ochrannú známku Zelený bod v krajine ich pôsobenia, boli Komisiou posudzované ako prípadná dohoda obmedzujúca súťaž, teda samotné poskytovanie licencií mohlo byť a aj bolo predmetom posudzovania súťažnou autoritou ako prípadná praktika.  

112.	Európska komisia pristúpila k definícii relevantného trhu založenej na poskytovaní licencií k právam duševného vlastníctva, napr. v prípade Simulcasting, ktorý sa týkal posúdenia licenčných zmlúv spoločností spravujúcich práva producentov zvukových nahrávok a kde jeden z relevantných trhov bol zadefinovaný vyslovene ako trh poskytovania licencií na určité práva duševného vlastníctva.  

Úzka definícia relevantného trhu, vztiahnutá na konkrétnu ochrannú známku 

113.	Smernica 94/62/EC o obaloch a odpadoch z obalov má za cieľ harmonizovať národnú obalovú legislatívu. Ukladá určité limity zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov, ktoré musia byť splnené, ale  ponecháva členským štátom voľnosť v tom, ako tieto ciele, limity zhodnotenia/recyklácie dosiahnu. Väčšina krajín EÚ prijala ako spôsob riešiaci problém odpadov z obalov tzv. systém Zeleného bodu, podľa vzoru Nemecka. Princípom tohto systému je, že spoločnosti povinné plniť limity zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov „zveria“ plnenie tejto povinnosti určitému systému, organizácii za poplatok odvíjajúci sa od typu a množstva obalov uvedených na trh. Organizácia zabezpečujúca zber, zhodnotenie, recykláciu odpadov z obalov v príslušnej krajine má uzatvorenú zmluvu s PRO EUROPE upravujúcu používanie ochrannej známky Zelený bod v krajine. Ochranná známka Zelený bod je prezentovaná ako  [                           ] , ktorého uvedenie na obale znamená, že za obal bol zaplatený príspevok do systému, ktorý zabezpečuje zber, zhodnotenie, recykláciu odpadov z obalov.  Jednotliví podnikatelia zapojení do systému majú právo a v niektorých krajinách dokonca povinnosť ochrannú známku Zelený bod používať a uvádzať na obaloch svojich výrobkov. 
 
114.	Systém Zeleného bodu je teda určitým systémom, ktorý bol v tej ktorej krajine prijatý ako spôsob plnenia európskej obalovej smernice a riešenia problematiky odpadov z obalov a je tak dlhodobo daný. Tento systém je zároveň v Európe veľmi rozšírený, tak ako je popísané v bode 76, používajú ho takmer všetky členské krajiny EÚ ako aj niektoré nečlenské krajiny a teda dá sa povedať, že v Európe sa stal určitým štandardom riešenia problematiky odpadov z obalov, ku ktorému de facto neexistuje porovnateľná alternatíva. Tým pádom je v Európe, a nielen v Európe, rozšírené aj používanie ochrannej známky Zelený bod - ochranná známka Zelený bod je registrovaná v 170 krajinách. 

115.	Z uvedeného dôvodu úrad dospel k záveru, že je možné zadefinovať relevantný trh aj tak, že sa vzťahuje na konkrétnu ochrannú známku – známku Zelený bod.

116.	Podobne úzko pristúpila k definovaniu relevantných trhov aj Komisia v prípade Magill, Volvo alebo IMS Health, kde sa definícia relevantného trhu vzťahovala na konkrétne práva duševného vlastníctva (resp. tovary, ktoré boli predmetom konkrétneho duševného vlastníctva). V prípade Magill sa jednalo o práva duševného vlastníctva k televíznym programom a samostatnými relevantnými  trhmi boli televízne programy jednotlivých televízií (chránené autorskými právami), ktoré neboli vzájomne zameniteľné. V prípade Volvo bol relevantným trhom trh náhradných súčiastok pre daný, konkrétny typ auta, chránený právom duševného vlastníctva.  V prípade IMS Health Komisia zadefinovala jeden relevantný trh, na ktorom bola spoločnosť IMS Health dominant, a to trh poskytovania regionálnych farmaceutických dát o predajoch v Nemecku. Tieto dáta boli organizované v tzv. „1860 brick structure“, ktorá sa stala určitým štandardom odvetvia a bola chránená autorským právom. Konkurent IMS Health mal záujem o licenciu, aby mohol túto štruktúru používať a tak pôsobiť na trhu poskytovania regionálnych farmaceutických dát o predajoch. Komisia síce vo svojom rozhodnutí definovala len jeden trh, ale súd už hovorí o dvoch – upstream (1860 brick structure) a downstream (predaj dát) a odvoláva sa na stanovisko Advocate General, v ktorom sú jasne rozlíšené dva trhy, kde horným trhom (upstream market) je prístup k „brick structure“, teda prístup ku konkrétnym právam duševného vlastníctva IMS Health.

117.	Úrad si je vedomý, že pristúpil k odlišnej definícii relevantného trhu ako v rozhodnutí DSD, resp. zadefinoval jeden trh rovnako/podobne ako v prípade DSD a ešte navyše zadefinoval aj druhý trh. Avšak úrad má za to, že prípad DSD je v niektorých aspektoch odlišný od tohto úradom posudzovaného prípadu, pričom odlišnosti jednotlivých prípadov odôvodňujú aj iný prístup k definovaniu relevantných trhov. 

118.	V rozhodnutí DSD sa posudzovaná praktika týkala služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov, jej podstatou bolo účtovanie poplatku za tieto služby aj za tie obaly, na ktoré služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia a recyklácie odpadov z obalov poskytnuté neboli. Tento prípad je odlišný v tom, že úradom posudzované správanie spoločnosti ENVI-PAK, a.s. sa netýka služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov, ale týka sa ochrannej známky Zelený bod a spôsobu, akým s ňou nakladá ENVI-PAK, a.s., teda za akých podmienok poskytuje sublicencie na ochrannú známku Zelený bod. 

119.	Rozhodnutie DSD sa nevenovalo problematike poplatkov za samotnú ochrannú známku Zelený bod. „Na pojednávaní Komisia upresnila, že vzhľadom na to, že zmluva o užívaní loga oznámená zo strany DSD nerozlišuje poplatok dlžný z dôvodu užívania ochrannej známky od poplatku dlžného z dôvodu užívania systému, sa rozhodnutie nezaoberá otázkou, či poplatok môže byť požadovaný iba za užívanie ochrannej známky....Komisia, ktorej boli o tomto bode položené otázky na pojednávaní uznala, že táto otázka sa nepredpokladala v napadnutom rozhodnutí, ktoré sa obmedzovalo na preskúmanie zákonnosti správania DSD, čo sa týkalo zaplatenia poplatku za plnenie, o ktorom sa predložil dôkaz, že nebolo vykonané systémom DSD, ale iným systémom.“

	Námietky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. k definícii tovarového relevantného trhu

120.	Vo Vyjadrení k výzve ENVI-PAK, a.s. namietal, že úrad nesprávne postupoval, ak vymedzil vo vzťahu k poskytovaniu ochrannej známky Zelený bod relevantný trh samostatne, pričom nebral do úvahy skutočnosť, že ochranná známka Zelený bod je previazaná a prirodzene spojená s relevantným trhom povinných osôb, resp. s užšie vymedzeným trhom oprávnených organizácií. Úrad má za to, že popisom celkového nastavenia systému používania ochrannej známky Zelený bod ako aj histórie jej používania spoločnosťou ENVI-PAK a.s. v SR je dostatočne preukázané, že ochranná známka Zelený bod nie je v podmienkach SR spätá s konkrétnym produktom, službou, systémom alebo činnosťou spoločnosti ENVI-PAK, a.s. a že táto vystupuje ako administrátor, správca tejto ochrannej známky pre spoločnosť PRO EUROPE v SR a vyberá za túto ochrannú známku poplatky. 

121.	ENVI-PAK, a.s. namietal, že Zelený bod je spojený s určitou environmentálnou službou, a že v tomto zmysle by mal byť aj zadefinovaný relevantný trh.            „[                                          

                                                               

                                                                                                               
                                                                        
                                                                                  ].“ Vo Vyjadrení k výzve ENVI-PAK, a.s. už environmentálnu funkciu Zeleného bodu vysvetľuje odlišne, a to „V tejto súvislosti opätovne spoločnosť ENVI-PAK, a.s. uvádza, že finančné príspevky, ktoré jednotlivé povinné osoby platia spoločnosti ENVI-PAK, a.s. za ochrannú známku „Zelený bod“ sú tak vynakladané v prospech „environmentálnej služby“, ktorú spoločnosť ENVI-PAK, a.s. poskytuje ako takú na trhu odpadového – obalového hospodárstva, t.j. sú vynakladané za účelom propagácie separovaného zberu a na projekty, ktoré smerujú  k zvýšeniu podvedomia obyvateľstva vo vzťahu k životnému prostrediu. Ochranná známka „Zelený bod“ vďaka jej propagácii upozorňuje jednotlivca, že obal je určený na separovanie.“

122.	Úrad sa s uvedenými námietkami nestotožňuje. Aj napriek opakovaným námietkam stále nie je zrejmé, s akou environmentálnou funkciou je Zelený bod spojený a sám ENVI-PAK, a.s. túto environmentálnu funkciu vykladá v rôznych dokumentoch rozlične – raz ju spája s rozlišovaním obalov spadajúcich pod systém plnenia limitov a povinných osôb plniacich si povinnosti vyplývajúce z obalovej legislatívy a druhýkrát zase s podporou a propagáciou separovaného zberu. 

123.	V zmluvách, ktoré používanie ochrannej známky Zelený bod definujú, teda v hlavnej licenčnej zmluve uzatvorenej medzi PRO EUROPE a ENVI-PAK, a.s. ako aj zmluvách uzatvorených medzi ENVI-PAK, a.s. a jeho klientmi, je ochranná známka Zelený bod definovaná striktne ako [              ]. Tri identifikačné znaky ochrannej známky Zelený bod uvedené spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. nie je možné považovať za environmentálnu službu, okrem iného aj preto, že: 
a)	Kto je povinnou osobou, je určené zákonom o obaloch. Povinnou osobou je podľa § 2 ods. 3 písm. tohto zákona balič, plnič a podnikateľ, ktorý uvádza na trh obaly alebo výrobky v obaloch a to bez ohľadu na to, či používa Zelený bod alebo nie. Niektoré povinné osoby Zelený bod používajú, iné nie a nič to nemení na tej skutočnosti, že sú povinnými osobami.
b)	Povinnosť plniť si limity pre povinné osoby vyplýva zo zákona o obaloch a iných právnych noriem a povinné osoby musia túto povinnosť splniť bez ohľadu na použitie ochrannej známky Zelený bod.
c)	Obaly, ktoré spadajú pod systém plnenia limitov sú tiež určené právnymi normami a môžu, ale nemusia byť označené Zeleným bodom. 
Rovnako vo všeobecnosti hlavnou úlohou ochrannej známky je rozlišovať pôvod tovarov alebo služieb a v tomto kontexte je irelevantné, na čo sa príjmy z ochrannej známky používajú. 

124.	Úrad takisto neakceptuje tvrdenie ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve „... úrad sám svoj záver o tom, že ochranná známka Zelený bod nie je viazaná na žiaden produkt alebo službu popiera. Napríklad v spomínanom bode 97 Výzvy úrad uvádza, že užívanie ochrannej známky Zelený bod identifikuje skutočnosť, že povinná osoba sa podieľa na finančnej podpore systému poskytovateľa ... ktorý je určený na zber a zhodnocovanie/recyklovanie použitých obalov. Teda aj samotné vyjadrenie úradu a vnímanie ochrannej známky Zelený bod smeruje k tomu, že predmetná ochranná známka je spojená s trhom povinných osôb.“ Úrad vysvetlenie ENVI-PAK, a.s. považuje za skreslené. Jednak sa nejedná o presnú citáciu toho, čo úrad uviedol v bode 97 a jednak zhodnotenie v bode 97 je konzistentné so závermi úradu, a to že ochranná známka Zelený bod identifikuje len tú skutočnosť, že povinná osoba zaplatila poskytovateľovi sublicencie finančný príspevok, teda že Zelený bod je určitým [hgfhfgfg        gdgfhfhf]] a nič viac. 

Priestorový relevantný trh 

125.	Ako už bolo uvedené, systém poskytovania sublicencií na ochrannú známku Zelený bod je založený na národnom princípe. V každej krajine je len jedna spoločnosť, ktorá má so spoločnosťou PRO EUROPE uzatvorenú hlavnú licenčnú zmluvu a na základe ktorej má exkluzívne právo používať Zelený bod v danej krajine a zároveň má právo poskytovať súhlas s používaním tejto ochrannej známky tretím stranám v rámci danej krajiny. V SR je touto spoločnosťou ENVI-PAK, a.s..  

126.	Na základe exkluzivity spoločnosť ENVI-PAK, a.s. má právo používať ochrannú známku Zelený bod len v rámci SR ako aj právo poskytovať súhlas s používaním ochrannej známky Zelený bod len v rámci SR. 

127.	Z uvedených dôvodov úrad z hľadiska priestorového trh vymedzil územím Slovenskej republiky. 

E. Dominantné postavenie

128.	Súdny dvor definoval dominantné postavenie ako „pozíciu ekonomickej sily požívanej podnikateľom, ktorá mu umožňuje brániť efektívnej súťaži na relevantnom trhu, a to tak, že mu dáva potenciál správať sa do značnej miery nezávisle od konkurentov, odberateľov a v konečnom dôsledku aj od spotrebiteľov.“ 

129.	Podľa §  8 ods. 1 zákona dominantné postavenie na relevantnom trhu má podnikateľ alebo niekoľko podnikateľov, ktorí nie sú vystavení podstatnej súťaži a ktorí sa vzhľadom na svoju ekonomickú silu môžu správať nezávisle. 

130.	Úrad zadefinoval relevantný trh na základe práv duševného vlastníctva, teda ochrannej známky. Aj keď práva duševného vlastníctva dávajú vlastníkovi exkluzívne právo používať duševné vlastníctvo, nedá sa táto skutočnosť automaticky považovať za dominantné postavenie. Dôležité je, či k danému právu duševného vlastníctva existuje porovnateľný substitút.   

131.	Ako už bolo uvedené v bode 113 tohto rozhodnutia, systém Zeleného bodu je určitým systémom, ktorý bol v tej ktorej krajine prijatý ako spôsob plnenia európskej obalovej smernice a riešenia problematiky odpadov z obalov a je tak dlhodobo daný. Tento systém je zároveň v Európe veľmi rozšírený, v súčasnosti sa Zelený bod používa v 25 krajinách ako [               ] pre organizácie zabezpečujúce služby zberu, zhodnotenia/recyklácie odpadov z obalov, a to v 22 krajinách Európskej únie (Rakúsko, Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Estónsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovenská republika, Slovinsko, Španielsko, Švédsko) a v Nórsku, Chorvátsku a Turecku. Naviac, PRO EUROPE uzatvoril zmluvy o spolupráci s podobnými systémami vo Veľkej Británii, Kanade, Islande, Fínsku a Ukrajine, takže tieto krajiny sú tiež súčasťou spoločnej siete . Teda dá sa povedať, že systém Zeleného bodu sa v Európe stal určitým štandardom riešenia problematiky odpadov z obalov, ku ktorému de facto neexistuje porovnateľná alternatíva. Iný systém sa v rámci EÚ pri plnení limitov zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov používa len v 5 krajinách. 

132.	Keďže systém Zeleného bodu ako systém plnenia európskej obalovej smernice je rozšírený v celej Európe, je v celej Európe rozšírené aj používanie ochrannej známky Zelený bod, nakoľko vo väčšine európskych krajín pôsobí len jedna oprávnená organizácia, ktorá má zároveň ako jediná v krajine právo poskytovať licenciu na ochrannú známku Zelený bod a aj ju svojim klientom automaticky poskytuje. Ak organizácia, ktorá poskytuje licenciu na Zelený bod nie je v krajine jedinou, tak je potom zväčša najväčšou, dominantnou. Ochranná známka Zelený bod sa preto nachádza na veľkom množstve tovarov. Túto situáciu ešte viac posilňuje skutočnosť, že v niektorých krajinách napr. Turecko, Španielsko, Portugalsko, Francúzsko, Bulharsko je používanie Zeleného bodu dokonca povinné. 

133.	V SR existujú dve základné skupiny záujemcov o licenciu na Zelený bod. Prvou skupinou sú slovenskí výrobcovia, ktorí používajú resp. majú záujem používať Zelený bod, napr. z dôvodu že je to súčasť korporátnej stratégie materskej zahraničnej spoločnosti. Táto skupina vie ovplyvniť, či sa Zelený bod na ich obaloch bude alebo nebude nachádzať.  

134.	Iná situácia je v prípadoch, ak je tovar dovážaný na územie SR. Keďže v tomto prípade ENVI-PAK, a.s. vyberá poplatky za použitie ochrannej známky Zelený bod od importérov tovarov a nie od výrobcov týchto tovarov, je dôležité posúdenie možnosti ovplyvniť použitie Zeleného bodu práve zo strany importérov, a nie u výrobcov. 

135.	Subjekty, ktoré importujú tovar na územie SR, však použitie Zeleného bodu nevedia ovplyvniť, pretože obaly na výrobky, ktoré sú určené pre Európu resp. viacero krajín, sú jednotné a pre dodávateľov nie je efektívne vyrábať zvlášť obaly pre SR. Túto skutočnosť potvrdili úradu oslovené povinné osoby a bola potvrdená aj v rozhodnutí DSD. Takže ak chcú importéri vykonávať svoju podnikateľskú činnosť, musia akceptovať, že na ich obaloch sa Zelený bod nachádza. 

136.	ENVI-PAK, a.s. opakovane namietal, že importéri majú možnosť sa rozhodnúť, či budú ochrannú známku Zelený bod používať alebo nie a ak už je na obale, je možné ju  prekryť, napr. prelepiť a tak sa vyhnúť plateniu poplatkov za Zelený bod. 

137.	Podľa názoru úradu je však „odstraňovanie“ Zeleného bodu z obalov nepochybne spojené s určitými nákladmi a zrejme aj inými, napr. technickými problémami, pretože na trhu sa takýto postup nerealizuje, alebo len v malej miere. Túto skutočnosť potvrdil aj ENVI-PAK, a.s., keď predložil vyhodnotenie úspešnosti postupu pri oslovovaní povinných osôb v súvislosti s nelegálnym používaním ochrannej známky Zelený bod k 14. augustu 2008. Podľa tohto vyhodnotenia len 5% povinných osôb oslovených spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. v súvislosti s nelegálnym používaním Zeleného bodu túto ochrannú známku zo svojich výrobkov odstránilo. Takisto aj úradom oslovené povinné osoby úradu potvrdili, že pokiaľ tovary importujú, tak používanie ochrannej známky na obale nevedia ovplyvniť a ani sa nevedia používaniu Zeleného bodu vyhnúť.  

138.	Vzhľadom na to, že Zelený bod je v Európe veľmi rozšírený a v podstate k nemu neexistuje alternatíva, ako aj vzhľadom na to, že spoločnosť ENVI-PAK, a.s. ako jediná v SR môže poskytovať sublicencie na používanie ochrannej známky Zelený bod, pričom existuje významná skupina klientov (zahraniční výrobcovia, importéri), ktorí dovážajú do SR tovar označený Zeleným bodom a pre ktorých je získanie sublicencie na používanie Zeleného bodu nevyhnutnou podmienkou, pretože použitie Zeleného bodu nevedia ovplyvniť, úrad dospel k záveru, že spoločnosť ENVI-PAK, a.s. má na relevantnom trhu udeľovania súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod tretím osobám prostredníctvom individuálnych licencií v Slovenskej republike dominantné postavenie.  

	Námietky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. k dominantnému postaveniu

139.	Keďže úrad skúmal dominanciu na trhu poskytovania sublicencií na ochrannú známku Zelený bod a nevyjadroval sa k prípadnej existencii alebo neexistencii dominantného postavenia spoločnosti ENVI-PAK, a.s. na trhu služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií, sú námietky ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve týkajúce sa prípadnej existencie alebo neexistencie dominantného postavenia spoločnosti ENVI-PAK, a.s. na tomto trhu kolektívnych systémov irelevantné. 

F. Zneužívanie dominantného postavenia 

140.	Súdny dvor rozhodol, že nález dominantného postavenia spoločnosti nie je sám o sebe porušením zákona, ale jednoducho znamená, že nezávisle na dôvodoch, z ktorých má spoločnosť takéto dominantné postavenie, má zvláštnu zodpovednosť nedovoliť, aby svojim správaním porušovala skutočnú, nedeformovanú hospodársku súťaž na spoločnom trhu. 

141.	Koncept zneužitia je objektívny koncept týkajúci sa správania podnikateľa v dominantnom postavení, ktoré ovplyvňuje štruktúru trhu, na ktorom je v dôsledku samotnej prítomnosti spoločnosti oslabená úroveň hospodárskej súťaže a ktoré uchyľovaním sa k metódam odlišným od tých, ktoré vytvárajú podmienky pre zvyčajnú súťaž s výrobkami alebo službami na základe transakcií obchodných prevádzkovateľov, bráni  udržiavaniu existujúcej úrovne hospodárskej súťaže na trhu alebo rastu tejto hospodárskej súťaže.

142.	Podľa § 8 ods. 2 zákona zneužitím dominantného postavenia na relevantnom trhu je najmä
a)	priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných cien alebo iných neprimeraných obchodných podmienok,
b)	hrozba obmedzenia alebo obmedzenie výroby, odbytu alebo technického vývoja tovaru na úkor užívateľov, 
c)	uplatňovanie rozdielnych podmienok pri zhodnom alebo porovnateľnom plnení voči jednotlivým podnikateľom, ktorými sú alebo môžu byť títo podnikatelia znevýhodňovaní v súťaži,
d)	viazanie súhlasu s uzavretím zmluvy na podmienku, že druhá zmluvnú strana prijme aj ďalšie záväzky, ktoré svojou povahou alebo podľa obchodných zvyklostí nesúvisia s predmetom tejto zmluvy, alebo
e)	dočasné zneužívanie ekonomickej sily s cieľom vylúčiť súťaž.

143.	Podľa čl. 82 Zmluvy so spoločným trhom je nezlučiteľné a zakazuje sa, aby jeden alebo viaceré podniky zneužívali dominantné postavenie na spoločnom trhu či jeho podstatnej časti, ak sa tým ovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Takéto zneužívanie môže zahrňovať najmä:
a)	priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných nákupných alebo predajných cien alebo iných podmienok, 
b)	obmedzovanie výroby, odbytu alebo technického rozvoja na úkor spotrebiteľov, 
c)	uplatňovanie nerovnakých podmienok voči obchodným partnerom pri rovnakých činnostiach, ktoré ich v súťaži znevýhodňujú, 
d)	podmieňovanie uzatvárania zmlúv tým, aby zmluvné strany prijali ďalšie záväzkov, ktoré svojou povahou alebo podľa obchodných zvyklostí nesúvisia s ich predmetom. 

144.	Zákon v § 8 ods. 2 a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva v čl. 82 podáva len demonštratívny výpočet foriem zneužívania dominantného postavenia, čím predpokladá aj jeho ďalšie formy. Prešetrované konanie sa nedá subsumovať pod žiadnu konkrétnu skutkovú podstatu zneužívania dominantného postavenia, ktorá je demonštratívne uvedená v zákone a v Zmluve o Európskom spoločenstve. Preto úrad v rozhodnutí posúdil toto konanie ako zneužívanie dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 zákona a podľa čl. 82 Zmluvy. 

145.	Správanie sa spoločnosti ENVI-PAK, a.s., ktoré úrad definoval ako zneužívanie dominantného postavenia, spočívalo v nasledovnom: 

146.	ENVI-PAK, a.s. poskytuje dve služby, ktoré v podmienkach SR nie sú nevyhnutne prepojené a existuje po nich samostatný dopyt. Prvou službou je služba zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov, pričom túto službu v SR poskytuje ešte 5 ďalších oprávnených organizácií. Druhou službou je poskytovanie súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod prostredníctvom individuálnych licencií. Túto službu v SR poskytuje len spoločnosť ENVI-PAK, a.s.  

147.	Po rozsudku DSD z mája 2007 a v nadväznosti na tento rozsudok, ENVI-PAK, a.s. začal oslovovať povinné osoby, ktoré používali ochrannú známku Zelený bod a súčasne neboli jeho klientmi pri zabezpečení služieb zberu, zhodnocovania, recyklácie odpadov z obalov a upozorňovať ich na to, že subjekty, ktoré na Slovensku používajú Zelený bod bez vedomia a súhlasu ENVI-PAK, a.s. porušujú priemyselné práva majiteľa ochrannej známky a že je potrebné, aby mali uzatvorenú zmluvu o používaní ochrannej známky Zelený bod so spoločnosťou ENVI-PAK, a.s., ktorá ako jediná je oprávnená poskytovať licenciu na používanie tejto ochrannej známky v SR. Podľa názoru spoločnosti ENVI-PAK, a.s. povinnosť mať uzatvorenú zmluvu o používaní ochrannej známky Zelený bod sa týka aj výrobkov, na ktoré bol Zelený bod umiestnený v zahraničí a ktoré boli dovezené na územie SR, teda povinnosť uzatvoriť zmluvu o používaní ochrannej známky Zelený bod majú aj importéri, ktorí tovary označené Zeleným bodom do SR dovážajú. 

148.	ENVI-PAK, a.s. povinným osobám v listoch, ktorými ich upozorňoval na nezákonnosť používania ochrannej známky Zelený bod, navrhoval aj alternatívy, akými môžu situáciu riešiť, konkrétne
a)	stať sa klientom oprávnenej organizácie ENVI-PAK, a.s., ktorí majú automatickú možnosť používať symbol Zelený bod na vlastných výrobkoch, pričom poplatok za používanie Zeleného bodu je obsiahnutý v poplatku za služby, ktoré ENVI-PAK, a.s. poskytuje svojim klientom, 
b)	uzatvoriť zmluvu o používaní ochrannej známky Zelený bod, kde sa upravia podmienky, za akých sa bude môcť používať Zelený bod na obaloch uvádzaných na územie SR alebo 
c)	skončiť používanie ochrannej známky Zelený bod na obaloch v SR.

149.	Zároveň v tomto období, keď ENVI – PAK, a.s. už ponúkal uzatvorenie samostatnej licenčnej zmluvy, mal nastavený aj systém platieb za Zelený bod. Tento systém platieb je nastavený takým spôsobom, že servisní klienti ENVI-PAK, a.s., teda klienti využívajúci služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov majú možnosť používať Zelený bod zadarmo, pričom licenční klienti, teda klienti majúci záujem len o poskytnutie súhlasu s ochrannou známkou Zelený bod, platia za samotnú licenciu poplatok. Zároveň výška tohto poplatku je stanovená bez ohľadu na náklady spojené so Zeleným bodom takým spôsobom, aby výsledná cena, ktorú by platila povinná osoba majúca záujem o používanie ochrannej známky Zelený bod, ak by bola aj servisným klientom ENVI-PAK, a.s. bola nižšia v porovnaní s cenou, ktorú by povinná osoba platila, ak by bola servisným klientom konkurenčnej oprávnenej organizácie a licenčným klientom ENVI-PAK, a.s. V dôsledku takto nastaveného systému platieb za ochrannú známku Zelený bod pre povinné osoby používajúce Zelený bod nie je ekonomické stať sa klientom inej oprávnenej organizácie ako spoločnosti ENVI-PAK, a.s. 

150.	ENVI-PAK, a.s. teda využíva svoje dominantné postavenie na trhu poskytovania súhlasu s používaním ochrannej známky Zelený bod prostredníctvom individuálnych licencií na to, že de facto núti, viaže povinné osoby používajúce Zelený bod využívať aj svoje služby na trhu zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov.

151.	Spoločnosť s dominantným postavením môže mariť podnikanie svojich konkurentov tým, že svojich zákazníkov de jure alebo de facto zaviaže využívať svoje služby a tým im bráni využívať služby ponúkané konkurenčnými dodávateľmi. 

152.	Keďže sa jedná predovšetkým o cenovú praktiku, úrad sa pri hodnotení správania podnikateľa ENVI-PAK, a.s. zameral na posúdenie cien. V rámci cenového porovnania sa úrad sústredil na porovnanie spoločnosti ENVI-PAK, a.s. najmä so spoločnosťou NATUR-PACK, a.s., nakoľko sa jedná o dvoch najväčších hráčov na trhu a na komodity papier, sklo, plasty PET a plasty ostatné, ktoré predstavujú viac ako 90% obalov, pre ktoré plnenie limitov zabezpečujú oprávnené organizácie (komoditná štruktúra spoločnosti ENVI-PAK, a.s. ako aj NATUR-PACK, a.s. za rok 2007 je uvedená v tabuľke č. 3).

        Tabuľka č. 3 – komoditná štruktúra
	ENVI-PAK, a.s. 	NATUR-PACK, a.s. 	
Papier	[     ] %	[     ]%	
Sklo	[     ] %	[     ] %	
Plasty bez PET	[     ]%	[      ] %	
PET	[      ]%	[      ] %	
Kovy	[    ] %	[      ]%	
Ostatné 	[    ] %	[      ]%	
Celkom 	100,00	100,00	
      Zdroj: ENVI-PAK, a.s., NATUR-PACK, a.s., prepočty úrad	

153.	Ceny platné od 01.04.2007 do súčasnosti, ktoré spoločnosti ENVI-PAK, a.s. a NATUR-PACK, a.s. účtujú za služby zberu, zhodnocovania, recyklácie odpadov z obalov za komodity papier, sklo, plasty PET a plasty ostatné sú uvedené v tabuľke č. 4.  Od 01.01.2009 ENVI-PAK, a.s. [      ] zmenil cenník, z položiek uvedených v tabuľke č. 4 zmena nastala [
                                                                          ]. 

           Tabuľka č. 4 – ceny k 1. 4. 2007
	ENVI-PAK, a.s. (Sk/kg)	NATUR-PACK, a.s. (Sk/kg)	
Papier	[   ]	0,2	
Sklo	[   ]	0,55	
Plasty PET	[    ]	0,5	
Plasty ostatné	[    ]	0,6	

        
	Zdroj: ENVI-PAK, a.s.	

154.	[   

                                      ]. Poplatky za Zelený bod, tak ako ich stanovil ENVI-PAK, a.s., sú uvedené v tabuľke č. 5 v prvých dvoch stĺpcoch. V nasledujúcich dvoch stĺpcoch úrad dopočítal poplatok za Zelený bod prerátaný na 1 kg - jeho minimálnu a maximálnu hodnotu, teda v akom rozpätí sa pohybuje cena za Zelený bod na 1 kg obalov v danom pásme v závislosti od konkrétneho množstva obalov v tomto pásme. 

	Tabuľka č. 5 – Poplatky za Zelený bod 
Množstvo do (kg)	Poplatok v SK	ZB v Sk/kg min	ZB v Sk/kg max	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[         ]	[         ]	[         ]		
           Zdroj: ENVI-PAK, a.s., prepočty úrad

155.	Ako vidieť z tabuľky č. 5, poplatok za používanie ochrannej známky Zelený bod sa pohybuje v rozpätí od [                ] Sk/kg, v závislosti od konkrétneho množstva obalov, ktoré daná spoločnosť uvedie na trh, pričom priemerná výška poplatku je približne [      ] Sk/kg. 

156.	ENVI-PAK, a.s. systém poplatkov za používanie ochrannej známky Zelený bod nastavil tak, že pre akékoľvek množstvá obalov uvedené na trh pre komodity papier, sklo, plasty PET a plasty ostatné je cena, ktorú by platila povinná osoba majúca záujem o používanie ochrannej známky Zelený bod, ak by bola servisným klientom ENVI-PAK, a.s. (a platila len za služby zberu, recyklácie, zhodnotenia odpadov z obalov ENVI-PAK, a.s. a ako klient ENVI-PAK, a.s. by tak mohla používať Zelený bod „zadarmo“) v porovnaní s cenou, ktorú by platila, ak by bola servisným klientom NATUR-PACK, a.s. (a platila za služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov NATUR-PACK, a.s. a zároveň by platila ENVI-PAK, a.s. za používanie ochrannej známky Zelený bod) vždy nižšia, pričom tieto rozdiely nie sú nevýznamné. Tieto rozdiely v cenách sú zhrnuté v tabuľke č. 6. 

	Tabuľka č. 6 – Rozdiely v cenách pri zohľadnení poplatku za Zelený bod 
	EP Sk/kg	NP Sk/kg	ZB	Cena EP	Cena NP	
Papier	[         ]	0,2	[         ]	[         ]	[         ]	
Sklo	[         ]	0,55	[         ]	[         ]	[         ]	
Plasty PET	[         ]	0,5	[         ]	[         ]	[         ]	
Plasty ostatné	[         ]	0,6	[         ]	[         ]	[         ]	
	Zdroj: ENVI-PAK, a.s., NATUR-PACK, a.s., prepočty úrad

157.	Z prepočtov je zrejmé, že pre povinnú osobu v prípade, ak musí požiadať o sublicenciu na Zelený bod alebo má záujem o sublicenciu na Zelený bod, nie je ekonomicky výhodné stať sa klientom NATUR-PACK, a.s. a ani iných oprávnených organizácií. 

158.	Možno povedať, že úroveň poplatku za používanie Zeleného bodu bola nastavená s cieľom, aby mala efekt popísaný v bodoch 156 a 157, nakoľko poplatok za Zelený bod vysoko prevyšuje náklady ENVI-PAK, a.s. s ním spojené. 
  
159.	ENVI-PAK, a.s. predložil úradu kalkulácie nákladov podľa jeho názoru spojených s ochrannou známkou Zelený bod za roky 2007, 2008 a 2009, ktoré sú uvedené v tabuľke č. 7 a ktoré podľa ENVI-PAK, a.s. dokazujú odôvodnenosť ceny [    ] Sk/kg.   	

	Tabuľka č. 7 – Kalkulácia nákladov spojených so Zeleným bodom 
	2007	2008	2009	2008-2007 (%)	2009-2008 (%)	
[                ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                    ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                   ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[               ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[            ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                                 ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[              ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                   ] 	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                  ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                               ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                 ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                              ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                     ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                                                                             ] 	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                              ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
[                       
              ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
						
[             ] 	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	[         ]	
						
[          ]	      	      	       	      	      	
						
[                                 ]	[         ]	[         ]	[         ]			
[                              ]	[         ]	[         ]	[         ]			
[                   ]	[         ]	[         ]	[         ]			
						
[                                 ]	[         ]	[         ]	[         ]			
[                                 ]	[         ]	[         ]	[         ]			
[                      ]	[         ]	[         ]	[         ]			
Zdroj: ENVI-PAK, a.s. (prvé štyri stĺpce), prepočty úrad (posledné dva stĺpce).  

160.	Ohliadnuc od toho, z akých údajov o množstvách ENVI-PAK, a.s. vychádzal pri prepočte jednotkovej ceny, už samotná kalkulácia nákladov sa úradu javí ako vysoko nedôveryhodná. Úrad dopočítal medziročné percentuálne zmeny jednotlivých nákladových položiek, teda aký bol medziročný rast resp. pokles jednotlivých nákladových položiek v členení, v akom ich predložil ENVI-PAK, a.s. Je vysoko nepravdepodobné, že by mohla reálne nastať taká situácia, že ak by jednotlivé sledované nákladové položky spojené [

                          tak medziročný vývoj sumy týchto nákladov by bol relatívne stabilný (medziročné zmeny [      ]) a jednotková cena za Zelený bod, pre výpočet ktorej sú náklady určujúce, by sa v sledovaných troch rokoch nemenila vôbec. 

161.	Veľmi pravdepodobné vysvetlenie tejto kalkulácie je skôr to, že pri predkladaní kalkulácie nákladov úradu suma [    ] Sk/kg bola stanovená ako východzia pre všetky tri sledované roky a potom sa ročné náklady (dané príjmami resp. jednotkovou cenou [    ] Sk/kg a množstvom odpadov z obalov) rozrátavali tak, aby sedela výsledná suma nákladov. 

162.	Dá sa predpokladať, že určitým faktorom dorovnávajúcim výšku nákladov na želateľnú výšku sú [                                        ], ale najmä [     ], ktorá tvorí podstatnú časť nákladov a ktorej výška sa javí ako vysoko neopodstatnená. 

163.	Napr. režijné náklady spojené s ochrannou známkou Zelený bod v roku 2007 boli vyčíslené ako [  ]% celkových režijných nákladov spoločnosti. Podľa vyjadrenia ENVI-PAK, a.s. „[ 
                                                               
                                                                                   .]“ ENVI-PAK, a.s. sa začal ochrannou známkou Zelený bod aktívnejšie zaoberať až po rozsudku DSD z mája 2007 a približne v polovici roka začal oslovovať povinné osoby používajúce Zelený bod, komunikovať s nimi, rokovať a riešiť právne problémy týkajúce sa Zeleného bodu, dohadovať licenčné zmluvy ako aj pripravovať marketingové kampane, inzercie a pod., teda vo výraznej miere vykonávať činnosti, ktoré ENVI-PAK, a.s. uviedol ako súvisiace s ochrannou známkou Zelený bod. Teda veľká časť aktivít týkajúcich sa ochrannej známky Zelený bod vznikala v druhej polovici roka 2007. V tomto kontexte, a najmä ak uvážime, že hlavným predmetom činnosti spoločnosti ENVI-PAK, a.s. je poskytovanie služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov, sa alokácia [                                       ] na aktivity spojené len s ochrannou známkou Zelený bod javí ako vysoko nepravdepodobná.  

164.	Čo sa týka [                                    ], úrad nespochybňuje fakt, že ENVI-PAK, a.s. robil určité marketingové kampane. Avšak v súvislosti s týmito kampaňami vyvstáva otázka ich opodstatnenosti, resp. opodstatnenosti zarátania                  [                        ] nákladov  do nákladov spojených s ochrannou známkou Zelený bod. [
                                            
                                                                                      ]. Teda Zelený bod nemá takú enviromentálnu funkciu a úlohu, akú sa mu ENVI-PAK, a.s. snaží v marketingových kampaniach dať (pozri aj vysvetlenie v bode 121 - 123). V zmysle uvedeného úrad [                            ] chápe ako nesúvisiace so Zeleným bodom alebo ako účelové, vytvorené v súvislosti [ 
                                                   ]. Toto potvrdil sám ENVI-PAK, a.s.                „[                                             

                                                               
                                                                                             
                                                    ].“  

165.	Neodôvodnenosť kalkulácie [                                       ] uvedených v tabuľke     č. 7. potvrdzuje aj to, že výrazne nekorešpondujú s údajmi [                 
] uvedených v Správe audítora o vykonaní overenia účtovnej závierky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. Podľa tejto Správy za rok 2007 napr. na                   [                                                                                                                                     
                            ] boli vynaložené náklady [        ] Sk. ENVI-PAK, a.s. náklady na [                                                             ] za rok 2007 v tabuľke č. 7 vyčíslil na [               ] Sk, teda takmer raz toľko. V tej istej správe audítora sa uvádza, že za rok 2007 [                                                                                  
            ] bola vo výške [          ] Sk, v tabuľke č. 7. ENVI-PAK, a.s. náklady len na [                                                                                 ] vyčíslil na [               ] Sk, teda približne trikrát viac. Rovnako disproporcia v [         
               ] je aj v roku 2008. Podľa Správy audítora o vykonaní overenia účtovnej závierky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. za rok 2008 náklady na [           
                            ] boli v celkovej sume [               ] Sk, pričom v tabuľke č. 7 ENVI-PAK, a.s. len samotné náklady na [
                                                                                                 
                       ] vyčíslil na  [           ] Sk.

166.	 Zo správ audítora vyplýva aj nesúlad v oblasti výdavkov na [               ] V Správe audítora o vykonaní overenia účtovnej závierky v roku 2008 sú náklady na [                 ] vyčíslené vo výške [        ] Sk, pričom v tabuľke č. 7 ENVI-PAK, a.s. náklady na [                  ] uviedol vo výške [      ] Sk.

167.	Hodnovernosť predloženej nákladovej kalkulácie znižuje aj prehľad vývoja celkových nákladov a tržieb ENVI-PAK, a.s. Pred rokom [    ] náklady spojené so Zeleným bodom boli minimálne a boli spojené najmä [     
               ]. Sám ENVI-PAK, a.s. uviedol, že „[                                                                                                

                                                                           

                                                                                
                                                                                
                 ].“ Čiže pred rokom 2007 Zelený bod nebol propagovaný a takisto v súvislosti s jeho správou v rámci SR spoločnosti ENVI-PAK, a.s. nevznikali žiadne režijné náklady vyplývajúce zo sledovania používania povinných osôb používajúcich Zelený bod, ich kontaktovania a riešenia problémov vyplývajúcich z ochrannej známky a pod. Náklady na Zelený bod boli teda zanedbateľné, spojené najmä s poplatkami platenými PRO EUROPE a na celkových nákladoch do roku 2007 predstavovali zanedbateľný podiel, menší ako [ ]%. 

168.	Od roku [    ], kedy sa ENVI-PAK, a.s. začal viacej zaoberať ochrannou známkou Zelený bod, mu začali vznikať, podľa jeho kalkulácie, v súvislosti so  správou Zeleného bodu výrazné náklady, ktoré vyčíslil na približne [       ] Sk. Táto suma predstavuje približne [  ]% z  celkových nákladov na rok [    ]. 

169.	Ak by bola pravdivá kalkulácia nákladov súvisiacich s ochrannou známkou  Zelený bod, tak by sa táto výrazná zmena nákladov (z približne [          ] Sk v roku 2006 na [       ] Sk v roku 2007) musela určitým spôsobom prejaviť i na celkových nákladoch, už aj vzhľadom k tomu, že suma [       ] Sk predstavuje      [   ]% z celkových nákladov, čo sa ale nestalo. Vývoj celkových tržieb a nákladov tak ako ich predložil ENVI-PAK, a.s. je uvedený v tabuľke č. 8.          

	Tabuľka č. 8 – vývoj nákladov a tržieb ENVI-PAK, a.s. 
	2006	2007	2008	2009	
Náklady	[          ]	[          ]	[          ]	[          ]	
Tržby	[          ]	[          ]	[          ]	[          ]	
Zdroj: ENVI-PAK, a.s.

170.	ENVI-PAK, a.s. k záverom úradu uvedených v bodoch 167 - 169 neposkytol žiadne hodnoverné vysvetlenie ozrejmujúce úradom identifikované nezrovnalosti. Ak by aj úrad zohľadnil určité účtovné operácie a vysvetlenia týkajúce sa úspor, predložené vo Vyjadrení k výzve, stále tieto nič nemenia na jeho záveroch uvedených v bodoch 167 - 169. 

171.	Úrad nespochybňuje, že so [                                                                ] sú spojené určité výdavky. [                                  
  ] sú jednoznačne náklady spojené s ochrannou známkou Zelený bod. Avšak [                                                                            ], ktoré podľa kalkulácií ENVI-PAK, a.s. tvoria väčšinu nákladov spojených so Zeleným bodom, považuje úrad za značne nadhodnotené resp. úplne neodôvodnené a tak, ako boli úradu predložené, za zavádzajúce. 

172.	Výrazne skresľujúcim a deformujúcim prvkom v systéme nastavenia poplatkov za ochrannú známku Zelený bod je aj to, že ak povinná osoba používa Zelený bod, poplatok platí za všetky obaly uvedené na trh, nielen za tie, na ktorých je symbol Zeleného bodu použitý. Z informácií získaných od oslovených povinných osôb vyplýva, že ak ochrannú známku Zelený bod používajú, tak často nie na všetkých nimi produkovaných/dovážaných obaloch. Zelený bod sa zvykne uvádzať najmä na spotrebiteľských obaloch, a nie na skupinových alebo prepravných obaloch. V prípade importérov nemusí Zelený bod byť uvedený na celom ich dovážanom sortimente. Preto účtovanie poplatku odvíjajúceho sa od celkového množstva obalov uvedených na trh znásobuje efekt praktiky – ak povinná osoba musí platiť poplatok za Zelený bod za všetky obaly uvedené na trh, potom sa jej zvyšuje celková výška poplatku za Zelený bod a má tak väčšiu motiváciu prejsť k ENVI-PAK, a.s. aj v oblasti služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov.

173.	Efekt praktiky je posilnený tiež tým, že pre povinné osoby používajúce Zelený bod neexistuje žiadna iná alternatíva na získanie sublicencie na ochrannú známku Zelený bod ako od spoločnosti ENVI-PAK, a.s. Okrem toho existuje významná skupina povinných osôb, a to importéri tovarov, ktorá používanie Zeleného bodu na obaloch, ktoré uvádza na trh, nedokáže ovplyvniť a je tak nútená sublicenciu na Zelený bod získať v podstate za akýchkoľvek podmienok. 

174.	Na efekt praktiky vplýva aj charakter trhu poskytovania služieb zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií. Ako uviedli úradom oslovené povinné osoby, na tomto trhu je cenový faktor veľmi významným, ak nie najdôležitejším kritériom, na základe ktorého si povinné osoby vyberajú oprávnenú organizáciu. Význam cenovej konkurencie, resp. skutočnosť, že pre povinné osoby je cena veľmi dôležitým faktorom pri rozhodovaní sa, dokazuje aj vývoj na trhu. ENVI-PAK, a.s. začal na trhu pôsobiť v roku 2004. Od roku 2005 začali na trh vstupovať ďalšie oprávnené organizácie. Po vstupe nových subjektov na trh, najmä spoločnosti NATUR-PACK, a.s., došlo k významným presunom zákazníkov medzi oprávnenými spoločnosťami, čo prirodzene malo za následok pokles trhového podielu spoločnosti ENVI-PAK, a.s.. Toto sa udialo najmä na základe nižších cien ponúkaných konkurenciou. Túto skutočnosť potvrdili jednak oslovené povinné osoby a jednak ENVI-PAK, a.s., ktorý uviedol: „[      

                                                                                      

                                                                                                                                 

                                            

                                               

                                                  

                                                                                                                                        
                                                                                                          ].“  Konkrétny vývoj cien je uvedený v tabuľke č. 9. 

   Tabuľka č. 9 – Cenový vývoj 
Zmena ceny k 		1.10.2004	1.1.2006	1.3.2006	1.4.2006	1.7.2006	1.1.2007	1.4.2007	
1.1.2009	
ENVI-PAK, a.s.										
Papier 	[     ]	[     ]	[     ]			[     ]	[     ]	[     ]	0,35	
Sklo	[     ]	[     ]	[     ]			[     ]	[     ]	[     ]	0,7	
PET	[     ]	[     ]	[     ]			[     ]	[     ]	[     ]	0,65	
Plast	[     ]	[     ]	[     ]			[     ]	[     ]	[     ]	0,75	
NATUR-PACK, a.s.										
Papier 				[     ]	0,1		0,2	0,2		
Sklo				[     ]	0		0,6	0,55		
PET				[     ]	0,8		0,7	0,5		
Plast				[     ]	0,8		0,7	0,6		
Zdroj: ENVI-PAK, a.s. a NATUR-PACK, a.s. 

175.	Vzhľadom na to, že pre povinné osoby je nižšia cena veľmi významným, ak nie rozhodujúcim faktorom pre zmenu oprávnenej organizácie a keďže so zmenou oprávnenej organizácie nie sú spojené výrazné náklady a na zmenu nie je treba dlhé časové obdobie, cenové rozdiely, ktoré sú vytvárané praktikou, sa dajú považovať za dostatočné na to, aby spôsobili presuny klientov medzi jednotlivými oprávnenými organizáciami.

176.	Posudzovaná praktika má dopad na významnú časť trhu služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií. Úrad nemal k dispozícii úplne presné údaje o tom, aká časť trhu je praktikou dotknutá, ale pri hodnotení rozsahu protisúťažnej praktiky vychádzal z nasledujúcich predpokladov: v dôsledku praktiky ENVI-PAK, a.s. je pre takmer všetky povinné osoby používajúce Zelený bod ekonomicky výhodnejšie využívať služby ENVI-PAK, a.s. aj v oblasti služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov, a nie služby konkurenčných oprávnených organizácií. Teda ENVI-PAK, a.s. si posudzovanou praktikou naviazal resp. môže naviazať na používanie služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov takmer všetky tie povinné osoby, ktoré používajú Zelený bod. 

177.	Neexistujú presné údaje týkajúce sa používania Zeleného bodu, ale podľa odhadov oprávnených organizácií (okrem ENVI-PAK, a.s. ktorý odhad odmietol poskytnúť z dôvodu, že tento údaj nemá k dispozícii a ani ho nevie odhadnúť) je ochranná známka Zelený bod umiestnená na 35 – 50 % obalov uvedených na trh v SR. Tento podiel hovorí o podiele obalov, na ktorých sa Zelený bod nachádza na celkovom množstve obalov uvedených na trh v SR, nie o podiele obalov, na ktorých sa Zelený bod nachádza na množstve obalov, ktorých zber, zhodnotenie a recyklácia je zabezpečené prostredníctvom oprávnených organizácií. Percento trhu, ktorý je dotknutý praktikou, je podľa názoru úradu podstatne vyššie ako uvedených 35 – 50%, a to z dvoch dôvodov. Po prvé, Zelený bod sa nachádza najmä na spotrebiteľských obaloch, menej napríklad na skupinových a prepravných. Z dôvodov uvedených v časti Relevantné trhy, práve spotrebiteľské obaly sú tie typy obalov, pre ktoré sa plnenie limitov zabezpečuje prioritne cez kolektívny systém. Iné typy odpadov z obalov, napr. z výroby, končiace vo výrobnom závode, sklade, predajni (teda nie spotrebiteľské a menej označované Zeleným bodom) sú často riešené prostredníctvom individuálnych systémov. Takže sa dá predpokladať, že plnenie limitov týkajúcich sa obalov, na ktorých je Zelený bod, budú prioritne riešené prostredníctvom oprávnených organizácií. Po druhé, keďže ENVI-PAK, a.s. účtuje poplatok za Zelený bod v závislosti od celkového množstva obalov uvedených na trh v SR (nielen tých obalov, na ktorých sa reálne Zelený bod nachádza) a keďže povinné osoby nemajú umiestnený Zelený bod na všetkých svojich obaloch, zvyšuje sa tak objem viazaného trhu aj o obaly, na ktorých sa Zelený bod reálne nenachádza. Úrad odhaduje veľkosť viazaného trhu na 60 –  [   ]%. Tento odhad okrem úvahy uvedenej v predchádzajúcom bode možno podoprieť nasledujúcimi dôkazmi: 

178.	V rámci správneho konania úrad získal individuálne údaje od spoločností – klientov oprávnených organizácií. Okrem iného od nich získal za rok 2007 údaje o celkovom množstve obalov, pre ktoré si plnenie limitov zabezpečujú prostredníctvom oprávnených organizácií a zároveň tieto spoločnosti uviedli, či používajú Zelený bod alebo nie. Vzorku spoločností oslovených úradom možno považovať za vzorku s vysokou vypovedacou hodnotou, pretože celková suma obalov týchto spoločností, pre ktorú si plnenie limitov zabezpečujú prostredníctvom oprávnených organizácií,  predstavuje viac ako 1/3 z celkového množstva obalov realizovaných prostredníctvom všetkých oprávnených organizácií v roku 2007, teda 1/3 tohto trhu. Z tejto vzorky množstvo obalov tých klientov, ktorí používali Zelený bod predstavovalo 60%, teda na základe vzorky, ktorú mal úrad k dispozícii, možno povedať, že praktikou je dotknutých 60% trhu, pričom tento údaj sa týka existujúcich, „starých“ klientov oprávnených organizácií. 

179.	Čo sa týka novozískaných klientov, tak z informácií uvedených v tabuľke č. 11 vyplýva, že v sledovanom období množstvo obalov klientov používajúcich Zelený bod u spoločnosti ENVI-PAK, a.s. predstavovalo [  ]% a u spoločnosti NATUR-PACK, a.s. [   ]%,  takže z týchto údajov možno povedať, že praktikou je dotknutých približne [   ]% trhu, pričom tento údaj sa týka novozískaných klientov oprávnených organizácií.  

180.	Na základe uvedených informácií možno urobiť záver, že systém poskytovania sublicencií za Zelený bod a výška poplatku za túto sublicenciu sú spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. nastavené tak, že pre povinnú osobu používajúcu Zelený bod nie je ekonomicky výhodné stať sa klientom konkurenčnej oprávnenej organizácie. Dopad úradom posudzovanej praktiky na súťaž je teda taký, že ENVI-PAK, a.s. využíva svoje postavenie na trhu poskytovania sublicencií na Zelený bod, na ktorom má dominantné postavenie na to, že de facto núti, viaže povinné osoby používajúce Zelený bod využívať aj svoje služby na trhu zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov. Tým pádom dochádza k obmedzovaniu súťaže na trhu služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií.  

181.	Úrad skúmal, či sa na trhu prejavili už aj skutočné dopady posudzovanej praktiky. Zobral pritom do úvahy, že dopady praktiky nemusia byť výrazne viditeľné, pretože sa jedná o novú, relatívne komplikovanú oblasť (práva duševného vlastníctva), kde pozícia ENVI-PAK, a.s. nie je úplne zrejmá (viacero oprávnených organizácií ako aj povinných osôb vznieslo námietku, či ENVI-PAK, a.s. má vôbec právo vyberať poplatky za ochrannú známku Zelený bod, prípadne či má právo tento poplatok vyberať od importérov).

182.	To, že vzniknutá situácia je komplikovaná, potvrdzuje aj samotný ENVI-PAK, a.s., ktorý predložil vyhodnotenie úspešnosti postupu pri oslovovaní povinných osôb v súvislosti s nelegálnym používaním ochrannej známky Zelený bod k 14. augustu 2008 (vyhodnotenie je zosumarizované v tabuľke č. 10). Podľa tohto vyhodnotenia až [  ]% spoločností bolo k danému dátumu v „v riešení“, teda šlo o spoločnosti, s ktorými je ENVI-PAK, a.s. rokoval o legálnych možnostiach používania ochrannej známky Zelený bod. 

	Tabuľka  č. 10 - Vyhodnotenie
Spoločnosti v riešení 	[ ]%	
Spoločnosti, ktoré nereagujú na upozornenia ENVI-PAK, a.s.	[ ]%	
Spoločnosti, ktoré Zelený bod nepoužívajú 	[ ]%	
Spoločnosti Zelený bod z výrobkov odstránili	[ ]%	
Zmluva o poskytnutí Zeleného bodu	[ ]%	
Uzatvorená zmluva o spolupráci	[ ]%	
	- spoločnosti predtým neriešili povinnosti vyplývajúce zo zákona	[ ]%	
	- spoločnosti predtým využívajúce kol. alebo individ. Systém	[ ]%	
	- nie je zrejmé, ako si predtým plnili povinnosti zo zákona 	[ ]%	
 	Zdroj: ENVI-PAK, a.s.

183.	Ako však vyplýva z informácií predložených spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. a zosumarizovaných v tabuľke č. 10, odhliadnuc od spoločností v „riešení“, spoločností, ktoré Zelený bod nepoužívali a ktoré ho z výrobkov odstránili, zo spoločností používajúcich  Zelený bod a oslovených ENVI-PAK, a.s. ostalo        [  ]%, z ktorých takmer všetci pristúpili k uzavretiu zmluvy o spolupráci s ENVI-PAK, a.s., pričom sa jednalo v prevažnej miere o „nových“ klientov, teda spoločnosti, ktoré predtým nevyužívali kolektívny ani individuálny spôsob plnenia povinností vyplývajúcich zo zákona o obaloch. Len zanedbateľný počet povinných osôb pristúpil na uzatvorenie zmluvy o poskytnutí Zeleného bodu      ([ ]%). 

184.	Úrad mal tiež k dispozícii údaje o novozískaných klientoch spoločností ENVI-PAK, a.s. a NATUR-PACK, a.s. za mesiace jún 2007 – máj 2008 spolu s uvedením informácie, či klient používa Zelený bod alebo nie. 

185.	Z predložených informácií vyplýva, že pri získavaní nových klientov v sledovanom období došlo k určitému prerozdeleniu povinných osôb v závislosti od toho, či Zelený bod používali alebo nie. Povinné osoby, ktoré sa v sledovanom období rozhodli pre plnenie zákonných limitov prostredníctvom kolektívneho systému a používali Zelený bod, vo väčšej miere smerovali k ENVI-PAK, a.s. V období január – máj 2008 z novozískaných klientov ENVI-PAK, a.s. až [   ]% bolo takých, ktorí používali Zelený bod (čo predstavuje           [    ]% z celkového množstva obalov novozískaných klientov v kg), zatiaľ čo z novozískaných klientov NATUR-PACK, a.s. [   ]% bolo takých, ktorí používali Zelený bod (čo predstavuje [   ]% z celkového množstva obalov novozískaných klientov v kg). Pre porovnanie, v období jún – september 2007, kedy sa ešte praktika nemohla naplno prejaviť, boli rozdiely pri novozískaných klientoch medzi ENVI-PAK, a.s. a NATUR-PACK, a.s. z hľadiska toho, či používali Zelený bod alebo nie, oveľa nižšie. 

186.	Údaje o novozískaných klientoch sú zhrnuté v tabuľke č 11, z ktorej je zrejmé, že s postupom času, ako ENVI-PAK, a.s. začal uplatňovať praktiku, sa začali prehlbovať rozdiely v „type“ povinných osôb, ktoré získal ako nových klientov v závislosti od toho, či Zelený bod používajú alebo nie. 

	Tabuľka č. 11 – podiely novozískaných klientov
	3. štvrťrok 2007	4. štvrťrok 2007	január – máj 2008	
	ENVI-PAK, a.s.	NATUR-PACK, a.s.	ENVI-PAK, a.s.	NATUR-PACK, a.s.	ENVI-PAK, a.s.	NATUR-PACK, a.s.	
Klienti so ZB	[  ]%	[   ]%	[  ]%	[    ]%	[  ]%	[    ]%	
kg so ZB 	[  ]%	[   ]%	[  ]%	[    ]%	[  ]%	[    ]%	
Zdroj: ENVI-PAK, a.s., NATUR-PACK, a.s., prepočty úrad

Klienti so ZB – údaj vyjadruje podiel počtu novozískaných klientov používajúcich Zelený bod k celkovému počtu novozískaných klientov.

Kg so ZB – údaj vyjadruje podiel množstva obalov novozískaných klientov používajúcich Zelený bod k celkovému množstvu obalov novozískaných klientov.  

187.	Spoločnosť ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve uvádza, že je vystavená značnému konkurenčnému tlaku zo strany spoločnosti NATUR-PAK, a.s. a že nie je možné tvrdiť, že spoločnosť ENVI-PAK, a.s. svojím konaním viazala povinné osoby, aby odoberali od nej servisné služby a teda sa nestávali klientmi inej oprávnenej organizácie. Toto tvrdenie podopiera tým, že 
a)	v priebehu necelých 3 rokov trhový podiel spoločnosti NATUR-PACK, a.s. stúpol na 30%,
b)	NATUR-PACK, a.s. majoritu svojho portfólia klientov získal v roku 2007, kedy by mal mať zhoršené podmienky pôsobenia v dôsledku kampane k ochrannej známke Zelený bod a v roku 2008 zaznamenal ďalší významný nárast počtu klientov, 
c)	medzi rokmi 2006 a 2007 nastal značný nárast množstva obalov uvedených na trh klientmi spoločnosti NATUR-PACK, a.s.  
Podľa názoru ENVI-PAK, a.s. „enormné medziročné nárasty spoločnosti NATUR-PACK, a.s. či už z pohľadu počtu klientov alebo pohľadu množstva obalov nedokazujú, že táto spoločnosť v období namietanej praktiky zápasila s konkurenčnými problémami alebo obmedzovaním činnosti na trhu povinných osôb.“ 

188.	Úrad námietky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. považuje za účelové. Pri hodnotení  dopadov posudzovanej praktiky nie je možné vychádzať z údajov o počtoch zákazníkov, tento údaj nemá takmer žiadnu vypovedaciu hodnotu vo vzťahu k postaveniu na trhu, pretože medzi jednotlivými zákazníkmi existujú enormné rozdiely – zákazníkmi sú spoločnosti uvádzajúce na trh niekoľko sto kg obalov ročne, ale aj spoločnosti uvádzajúce na trh niekoľko miliónov kg obalov ročne. Preto relevantné porovnanie musí byť založené na množstve obalov, pre ktoré oprávnené organizácie zabezpečujú svojim klientom služby zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov.

189.	Tiež pri hodnotení dopadov praktiky je zavádzajúce odvolávať sa na porovnávanie rokov 2006 a 2007. ENVI-PAK, a.s. začal s praktikou od júna  2007 a vzhľadom na špecifické okolnosti uvedené v bodoch 181 a 182 tohto rozhodnutia sa jej dopady nemohli na trhu prejaviť ihneď. Pri hodnotení dopadov praktiky na trh je preto oveľa relevantnejšie  porovnávať zmenu, ktorá nastala medzi rokmi 2007 a 2008 ako zmenu medzi rokmi 2006 – 2007. A práve porovnanie situácie na trhu v rokoch 2007 – 2008 v argumentoch ENVI-PAK, a.s. absentuje. 

190.	Podľa údajov zistených úradom vývoj trhových podielov 3 najväčších oprávnených organizácií za trhu služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií za posledné 4 roky bol nasledovný: 

Tabuľka č. 12 – Vývoj trhových podielov
	2005	2006	2007	2008	
	Množstvo (t)	Podiel %	Množstvo (t)	Podiel %	Množstvo (t)	Podiel %	Množstvo (t)	Podiel %	
ENVI-PAK	[      ]	[   ]%	[       ]	[    ]%	[     ]	[    ]%	[        ]	[   ]%	
NATUR-PACK	[     ]	[   ]%	[       ]	[    ]%	[     ]	[    ]%	[        ]	[   ]%	
LRS	[    ]	[  ]%	[     ]	[   ]%	[     ]	[    ]%	[        ]	[   ]%	
Údaje vychádzajú z množstiev obalov  (v t), pre ktoré oprávnené organizácie zabezpečili naplnenie zákonných povinností pre svojich klientov.  Ostatné tri oprávnené organizácie majú [        dsdfsfsfdffsf                                                        sfsdfsdfsdfd]. 

191.	Z tabuľky č. 12 je zrejmý nasledujúci vývoj: v roku 2006, kedy sa na trhu naplno prejavil vstup na trh novovzniknutých oprávnených organizácií, trhový podiel ENVI-PAK, a.s. významne poklesol. Spoločnosť NATUR-PACK, a.s. zaznamenala významný nárast. Ďalší rast NATUR-PACK, a.s. medzi rokmi 2006 – 2007 (kedy už mohol byť čiastočný vplyv praktiky na trhu) bol [ gdf                     sgdgd] ako medzi rokmi 2005 - 2006 a medzi rokmi 2007 – 2008 došlo [  sdfs   gdgdgbbbdfd] trhového podielu. Údaje z tabuľky č. 12 naznačujú, ako keby sa v rokoch 2007 a 2008 konkurencia obmedzila už len medzi spoločnosť NATUR-PACK, a.s. a LRS, a.s., pričom ENVI-PAK, a.s. si svoj trhový podiel držal           [          ]. 

192.	Spoločnosť NATUR-PACK, a.s. ktorá v roku 2006 a čiastočne aj 2007 zaznamenala  výrazný nárast trhového podielu, mala, ako to vyplýva z bodu 199 tohto rozhodnutia, všetky predpoklady na to, aby v takomto tempe rastu pokračovala, ale napriek tomu [  c cbcbc bcnfvnvnv nvnvfnncgnbcnfcgfc gbhcfxcvxvxhccv]. Túto skutočnosť možno spájať práve s praktikou spoločnosti ENVI-PAK, a.s. 

193.	V zmysle Oznámenia Komisie – Usmernenie o prioritách Komisie v oblasti presadzovania práva pri uplatňovaní článku 82 Zmluvy o ES na prípady zneužívania dominantného postavenia podnikov na vylúčenie konkurentov z trhu (ďalej len „Usmernenie o prioritách“), „Komisia bude proti bráneniu v prístupe na trh, ktoré narúša hospodársku súťaž, zvyčajne zasahovať len vtedy, ak predmetné konanie podniku narušilo alebo môže narušiť hospodársku súťaž zo strany konkurentov, ktorí sú pokladaní za rovnako výkonné podniky ako dominantný podnik.“ (inak povedané, Komisia zasahuje, ak správanie dominanta narušilo alebo môže narušiť súťaž zo strany konkurentov, ktorí sú minimálne tak efektívni ako dominant.)  

194.	Úrad preto pristúpil k vyhodnoteniu efektívnosti konkurentov, jednak v súlade s  Usmernením o prioritách, ako aj v súvislosti s námietkou ENVI-PAK, a.s. o nedostatočne preukázanom dopade praktiky na trh a tiež v súvislosti s námietkou ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve, kde je uvedené, že považuje samotné servisné ceny spoločnosti NATUR-PACK, a.s. za nadhodnotené,  vysoké. Podľa ENVI-PAK, a.s. ceny NATUR-PACK, a.s. by mali byť na trhu nadhodnotené práve z toho dôvodu, že „...táto organizácia zabezpečovala plnenie záväzných limitov vysoko nad úroveň stanovených záväzných limitov nariadením vlády, a teda jej v tejto súvislosti prirodzene museli vznikať enormné náklady, ktoré sa následne prejavili v neadekvátne vysokej cene servisných poplatkov. Dnes samozrejme oprávnená organizácia NATUR-PACK, a.s. nie je nútená zvyšovať ceny za servis pre povinné osoby, nakoľko tieto náklady eliminuje, a to postupných znižovaním plnenia enormných záväzných limitov. To znamená, že v prípade, že by si spoločnosť NATUR-PACK, a.s. plnila záväzné limity v miere stanovenej nariadením vlády (alebo aspoň v „rozumne“ nižšej miere), mohla by dosiahnuť nižšie ceny pre povinné osoby a teda byť viac cenovo konkurencieschopná v porovnaní so spoločnosťou ENVI-PAK, a.s., a to aj v prípade, ak by klienti spoločnosti NATUR-PACK, a.s. používali ochrannú známku Zelený bod.“ 

195.	K tvrdeniu spoločnosti ENVI-PAK, a.s., že v súvislosti so zabezpečovaním plnenia limitov nad úroveň limitov stanovených nariadením vlády vznikajú NATUR-PACK, a.s. enormné náklady úrad uvádza, že predpoklad vzniku enormných nákladov tak ako ho popisuje ENVI-PAK, a.s. nie je reálny. 

196.	 Ak úrad vychádza z údajov ENVI-PAK, a.s. o plnení limitov NATUR-PAK, a.s. tak v roku 2007 bolo nasledovné: 

	Tabuľka č. 13 – Plnenie limitov NATUR-PACK, a.s.
	sklo	plasty	Papier	kovy	
Plnenie limitov NP	[   ]%	[   ]%	[   ]%	[   ]%	
Záväzný limit v zmysle Nariadenia	43%	38%	45%	25%	
	Zdroj: ENVI-PAK, a.s.

197.	Z tabuľky č. 13 vyplýva, že sklo a plasty sa neplnia, tak ako tvrdí ENVI-PAK, a.s. [                                             
]. Čo sa týka kovov, percentuálne sa síce jedná [                            ] limit, ale v absolútnych číslach sa jedná o         [           ]. Kovy sú v komoditnej štruktúre obalov u NARUR-PACK, a.s. zastúpené [vfdfbdbd              ] (viď tabuľku č. 3). Papier spoločnosť NATUR-PACK, a.s. [                                    ], ale ceny týkajúce sa papiera sú veľmi nízke, najnižšie zo všetkých komodít a zastúpenie papiera v komoditnej štruktúre NATUR – PACK, a.s. nedosahuje ani [bcb]%. Preto ani v súvislosti      [                                           ] limit nemožno očakávať vznik enormných nákladov.  

198.	Záver úradu uvedený v bode 197 potvrdzuje aj analýza ekonomických údajov jednotlivých oprávnených organizácií, najmä o ich tržbách, nákladoch a množstvách, pre ktoré jednotlivé oprávnené organizácie zabezpečili zber, zhodnotenie, recykláciu odpadov z obalov. Uvedená analýza vzhľadom na to, že sa jedná o odvetvie, kde nie sú vysoké fixné náklady, nie sú potrebné významné dlhodobé investície a najväčšia časť nákladov aj výnosov oprávnených organizácií je spojená práve so službami zabezpečovania zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov, sa dá považovať aj za porovnanie výkonnosti (efektívnosti) konkurentov v zmysle Usmernenia o prioritách. Z týchto údajov a to najmä z prepočtu rôznych variant priemerných nákladov jednotlivých oprávnených organizácií vyplýva, že spoločnosti NATUR-PACK, a.s. a LRS, a.s. nemožno v zmysle Usmernenia o prioritách pokladať za menej výkonných (efektívnych) ako ENVI-PAK, a.s., takže nemožno akceptovať námietku ENVI-PAK, a.s. poukazujúcu na nižšiu efektivitu konkurenta.  

199.	Okrem toho, NATUR-PACK, a.s. vzhľadom na situáciu na trhu, teda že mal zabezpečené [                                                                      ], mal prirodzene záujem o získanie nových klientov, pretože zisk nového klienta by znamenal čistý výnos bez toho, aby s tým mal NATUR-PACK, a.s. spojený dodatočný náklad. Takisto ceny NATUR-PACK, a.s. boli nižšie ako ceny ENVI-PAK, a.s. (vid tabuľka č. 9) a cena patrí medzi rozhodujúce faktory výberu oprávnenej organizácie povinnými osobami. Za uvedených okolností mal NATUR-PACK, a.s. teda všetky predpoklady na to, aby pokračoval  v silnom raste na trhu, [dgd gd dfgdgddggdfd].  

200.	Spoločnosti NATUR-PACK, a.s. sa [gdfghfhbfghfghxfhxfhnfxhnfhnfxghfghxfg] napriek tomu, že mala k tomu vytvorené všetky predpoklady a nebola menej výkonná (neefektívnejšia) ako ENVI-PAK, a.s. Aj z tabuľky č. 11 vyplýva, že  NATUR-PACK, a.s. mal problémy [ vnbbbxbbnxnbhbfbfgffgffgfghfgfgfg] a že objem obalov klientov používajúcich Zelený bod je značne vysoký (bod 177 - 179), aj tieto skutočnosti úrad považuje za dostatočný dôkaz dopadov hodnotenej praktiky.  

201.	Z uvedeného je možné urobiť záver, že vzhľadom na krátkosť trvania praktiky sa na trhu zatiaľ neprejavili výrazné dopady tejto praktiky (ako napr. vytlačenie konkurenta z trhu, výraznejší nárast trhového podielu  ENVI-PAK, a.s.), ale už uskutočnené zmeny na trhu potvrdzujú potenciál praktiky ENVI-PAK, a.s. cez ochrannú známku Zelený bod si posilňovať pozíciu na trhu služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov. Efekt praktiky treba zohľadniť aj v kontexte toho, že ENVI-PAK, a.s. je jediný subjekt v SR, ktorý môže sublicencie na Zelený bod poskytovať, povinné osoby sú pri získavaní sublicencie v podstate odkázané na spoluprácu s ENVI-PAK, a.s. (bod 173), pre povinné osoby je cena rozhodujúcim faktorom pre výber oprávnenej organizácie (body 174 a 175), ENVI-PAK, a.s. poplatok účtuje za všetky odpady z obalov uvedené na trh, nielen na tie, kde sa Zelený bod nachádza (bod 172) a praktikou je dotknutá významná časť trhu (bod 176).

Námietky spoločnosti ENVI-PAK, a.s. k posúdeniu konania 

202.	Spoločnosť ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve voči posúdeniu konania namietala tri základné veci, a to 
a)	úrad v rámci zhodnotenia konania vychádzal z nesprávne interpretovaných informácií, pokiaľ ide o otázku neplatenia poplatkov za používanie ochrannej známky Zelený bod klientmi spoločnosti ENVI-PAK, a.s.,
b)	úrad nesprávne zhodnotil informácie, ktoré ENVI-PAK, a.s. predkladal vo vzťahu k odôvodneniu výšky poplatku za ochrannú známku, t.j. vyhodnotenie predkladanej štruktúry nákladov,  
c)	namietané konanie nemalo alebo v budúcnosti nemôže mať za následok viazanie povinných osôb a konaním môže dôjsť k obmedzeniu hospodárskej súťaže na trhu oprávnených organizácií. 

203.	Úrad má za to, že k uvedeným námietkam sa dostatočne vyjadril v rozhodnutí a svoje závery dostatočne zdôvodnil a podoprel dôkazmi. 

G. Záväzky predložené v zmysle § 8a zákona

204.	ENVI-PAK, a.s. na odstránenie súťažných obáv identifikovaných úradom navrhol záväzky, ktoré niekoľkokrát modifikoval a  v rámci ktorých sa zaviazal 
a)	zverejňovať na svojej internetovej stránke výšku poplatkov za poskytnutie sublicencie na ochrannú známku Zelený bod ako aj podmienky sublicenčnej zmluvy, 
b)	uplatňovať rovnaké finančné podmienky na používanie ochrannej známky Zelený bod pre povinné osoby, ktoré súčasne využívajú jeho služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov ako aj pre tie povinné osoby, ktoré tieto služby nevyužívajú,
c)	 dodržiavať určitú výšku poplatku za Zelený bod odvíjajúcu sa od priemernej ceny za servisné služby, pričom [      
                                                     ]. 

205.	Záväzky predložené spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. a všetky ich následné modifikácie úrad zhodnotil z hľadiska ich spôsobilosti odstrániť možné obmedzenie súťaže. Zároveň bolo vykonané aj testovanie záväzkov na trhu. Na základe získaných informácií ako aj vlastného hodnotenia úrad dospel k záveru, že navrhované záväzky ani po ich modifikácii nie sú dostatočné na odstránenie súťažných obáv identifikovaných úradom, preto úrad navrhované záväzky ako aj ich modifikované znenie neakceptoval. Dôvody odmietnutia záväzkov boli spoločnosti ENVI-PAK, a.s. písomne zdôvodnené.   

206.	Vo Vyjadrení k výzve ENVI-PAK, a.s. namietal, že záväzky predložené úradu listom zo dňa 26.05.2009 odstraňujú všetky namietané prípadné protisúťažné dopady konania spoločnosti a opätovne, vo Vyjadrení k výzve, predložil návrh týchto záväzkov. Záväzky predložené vo Vyjadrení k výzve sú totožné so záväzkami, ktoré už ENVI-PAK, a.s. úradu predložil a ktoré úrad zamietol a zamietnutie zdôvodnil v listoch č. 2025/PMÚ SR/2009 z 22.05.2009,              č. 2413/PMÚ SR/2009 z 23.06.2009 a č. 2733/PMÚ SR/2009 z 22.07.2009. Preto úrad nemá dôvod meniť svoj záver, ktorý bol spoločnosti ENVI-PAK, a.s. prezentovaný v uvedených listoch, a to, že predkladané záväzky nie sú dostatočné na odstránenie súťažných obáv identifikovaných úradom.   

207.	Úrad odmieta tvrdenie spoločnosti ENVI-PAK, a.s. uvedené vo Vyjadrení  k výzve, že listom z 22.05.2009 záväzky zamietol len formálne. Ako je uvedené v predmetnom liste, úrad záväzky zamietol z dôvodu vážnej pochybnosti o ich implementácii zo strany spoločnosti ENVI-PAK, a.s., ktorú zdôvodnil. Predpoklad, že záväzky je možné plniť a účastník konania ich aj plniť bude úrad považuje za nevyhnutnú podmienku toho, aby záväzky mohol akceptovať, nakoľko inak sa význam záväzkov stráca. 

208.	Takisto úrad považuje za skreslené tvrdenie účastníka konania uvedené vo Vyjadrení k výzve, že „Spoločnosti ENVI-PAK, a.s. bola dňa 23. 6. 2009 doručená odpoveď listom ... v ktorom úrad ... konštatoval ... hlavným dôvodom odmietnutia záväzkov je pochybnosť o ich úplnej a včasnej implementácii, len formálne pristúpenie k implementácii, ktoré úrad odôvodňoval dlhými rokovaniami medzi úradom a spoločnosťou ENVI-PAK, a.s.“  Úrad žiadne odôvodnenie odmietnutia záväzkov založené na dĺžke konania resp. dlhými rokovaniami ústne ani písomne účastníkovi konania neposkytol. Pochybnosti o implementácii záväzkov vyplývali a boli aj odôvodňované prístupom spoločnosti ENVI-PAK, a.s. k navrhovaniu záväzkov a jej vyjadreniami  k implementácii záväzkov, ktoré úrad popísal listami č. 2025/PMÚ SR/2009 z 22.05.2009 a č. 2413/PMÚ SR/2009 z 23.06.2009. 

209.	ENVI-PAK, a.s. namietal spôsob vyhodnocovania záväzku úradom v liste        č. 2733/PMÚ SR/2009 z 22.07.2009 s tým, že úrad sa primárne zameral na náklady a ich štruktúru. Nákladovú kalkuláciu, ku ktorej sa úrad v predmetnom liste vyjadroval, predložil ENVI-PAK, a.s. jednak písomne a tiež aj prezentoval na ústnom pojednávaní 01.07.2009. Uvedenú kalkuláciu ENVI-PAK, a.s. použil na odôvodnenie záväzku primeranej ceny a prezentoval ju ako významný dôkaz preukazujúci dostatočnosť predkladaných záväzkov. Pokiaľ uvedená nákladová kalkulácia bola predkladaná ako dôkaz záväzku primeranej ceny, úrad bol povinný sa ňou zaoberať, pričom ale zistil, že uvedená kalkulácia nevychádzala z reálnych predpokladov a nezodpovedala skutočnosti. Práve tieto závery boli účastníkovi konania oznámené listom  č. 2733/PMÚ SR/2009 z 22.07.2009. 

H. Zhrnutie 

210.	ENVI-PAK, a.s. nastavil systém platieb za Zelený bod takým spôsobom, že jeho servisní klienti ENVI-PAK, a.s., teda klienti využívajúci služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov majú možnosť používať Zelený bod zadarmo, pričom licenční klienti, teda klienti majúci záujem len o poskytnutie súhlasu s používaním ochrannej známky Zelený bod, platia za samotnú licenciu poplatok. Zároveň výška tohto poplatku je stanovená bez ohľadu na náklady spojené so Zeleným bodom takým spôsobom, aby výsledná cena, ktorú by platila povinná osoba majúca záujem o používanie ochrannej známky Zelený bod, ak by bola aj servisným klientom ENVI-PAK, a.s. bola nižšia v porovnaní s cenou, ktorú by povinná osoba platila, ak by bola servisným klientom konkurenčnej oprávnenej organizácie a licenčným klientom ENVI-PAK, a.s. V dôsledku takto nastaveného systému platieb za ochrannú známku Zelený bod pre povinné osoby používajúce Zelený bod nie je ekonomické stať sa klientom inej oprávnenej organizácie ako spoločnosti ENVI-PAK, a.s. 

211.	ENVI-PAK, a.s. teda využíva svoje dominantné postavenie na trhu poskytovania súhlasu s používaním ochrannej známky Zelený bod prostredníctvom individuálnych licencií na to, že de facto núti, viaže povinné osoby používajúce Zelený bod využívať aj svoje služby na trhu zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov.

212.	ENVI-PAK, a.s. počas správneho konania navrhoval záväzky v zmysle § 8a zákona, ktoré podľa jeho názoru boli dostatočné na odstránenie súťažných obáv identifikovaných úradom. 

213.	Úrad navrhované záväzky zamietol, pretože záväzok týkajúci sa výšky poplatku za sublicenciu na ochrannú známku Zelený bod dostatočne neriešil identifikovaný súťažný problém, teda nebol v súlade so všetkými nasledovným očakávaniami úradu, a to že
a)	systém platieb za ochrannú známku Zelený bod by mal byť stanovený nediskriminačne, tak aby nezvýhodňoval servisných klientov ENVI-PAK, a.s. oproti ostatným záujemcom o sublicenciu na Zelený bod,  
b)	výška poplatku by mala odrážať rozsah používania ochrannej známky Zeleným bod jednotlivými podnikateľmi na obaloch nimi uvádzanými na trh SR, a súčasne
c)	cena za sublicenciu na ochrannú známku Zelený bod by mala byť minimálna v porovnaní s cenou za servisnú službu a odrážajúca iba nevyhnutné náklady spojené so správou ochrannej známky Zelený bod v SR.

214.	Toto rozhodnutie nerieši problematiku ochrannej známky Zelený bod v tom zmysle, či Zelený bod má alebo nemá byť ochrannou známkou podľa zákona o ochranných známkach. Rozhodnutie sa tiež nezaoberá otázkou, či ENVI-PAK, a.s. má právo za používanie Zeleného bodu vyberať poplatok, a prípadne od koho má právo tento poplatok vyberať a nemôže sa chápať ako potvrdenie práva ENVI-PAK, a.s. vyberať poplatok za používanie ochrannej známky Zelený bod. K uvedeným skutočnostiam úrad nemá právomoc sa vyjadrovať. Úrad pri posudzovaní tohto prípadu vychádzal z faktického stavu na trhu, t.j. zo zisteného stavu prejednávanej veci a posudzoval politiku spoločnosti ENVI-PAK, a.s. pri poskytovaní sublicencií na ochrannú známku Zelený bod v zmysle zákona o ochrane hospodárskej súťaže. V tomto kontexte preto treba interpretovať závery úradu uvedené v tomto rozhodnutí.  

I. Procesné námietky účastníka konania 

215.	Vo Vyjadrení k výzve ENVI-PAK, a.s. namietal procesné pochybenia úradu, konkrétne
a)	úrad neuniesol dôkazné bremeno a nesprávne zistil a vyhodnotil skutkový stav,
b)	úrad prejudikoval záver správneho konania, 
c)	úrad počas správneho konania obmedzil prístup spoločnosti ENVI-PAK, a.s. k spisu. 

a) Dôkazné bremeno 

216.	Podľa účastníka konania úrad neuniesol dôkazné bremeno pokiaľ ide o zadefinovanie relevantných trhov, zhodnotenie postavenia spoločnosti ENVI-PAK, a.s. na trhu povinných osôb ako aj zhodnotenie konania spoločnosti ENVI-PAK, a.s. ako zneužitia dominantného postavenia.

217.	Účastník konania vo svojej námietke neuviedol, v čom podľa neho úrad nedostatočne zistil skutkový stav, preto úrad považuje túto výhradu za irelevantnú. Konkrétne námietky účastníka konania úrad analyzoval v jednotlivých tomu prislúchajúcich častiach tohto rozhodnutia. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že úrad trvá na svojich záveroch tam uvedených a považuje ich za dostatočne preukázané.

b) Prejudikovanie záveru správneho konania 

218.	Účastník konania namieta, že úrad v oznámení o testovaní záväzkov neuviedol v mene podnikateľa ENVI-PAK, a.s. jeho nesúhlas so zisteniami úradu v danom čase. Podľa tvrdenia účastníka konania, ten považoval predmetnú skutočnosť za zásadnú. V súvislosti s vyššie uvedeným ENVI-PAK, a.s. poukázal na oznámenie Komisie pri testovaní záväzkov spoločnosti RWE, kde Komisia okrem konštatovania o možnom zneužití dominantného postavenia spoločnosťou RWE uviedla, že RWE nesúhlasí s predbežným stanoviskom Komisie ohľadne možného zneužitia. 

219.	Čl. 9 Nariadenia 1/2003 zaviedol pre podnikateľov možnosť predložiť Komisii záväzky na odstránenie súťažných obáv. Ak Komisia akceptuje tieto záväzky, príjme ich rozhodnutím, ktorým zaviaže podnikateľa na ich plnenie. Postup Komisie pri aplikovaní ustanovenia o záväzkov je upravený v čl. 27 ods. 4 Nariadenia 1/2003: „Keď Komisia zamýšľa prijať rozhodnutie podľa čl. 9 alebo čl. 10, uverejní stručný popis prípadu a podstatný obsah príslušných záväzkov alebo navrhovaného spôsobu postupu. Zúčastnené tretie strany môžu predložiť svoje pripomienky v rámci lehoty stanovenej Komisiou v jej uverejnení, ktorý nesmie byť kratší ako jeden mesiac. Uverejnenie zohľadňuje oprávnený záujem podnikov pri ochrane ich obchodných tajomstiev.“ Teda Komisia pred prijatím rozhodnutia o záväzkoch musí uskutočniť testovanie záväzkov na trhu, pričom vo vyššie uvedenom ustanovení je popis skutočností, ktoré má takéto testovanie záväzkov obsahovať.

220.	Nariadenie č. 1/2003 nevyžaduje informovanie tretích strán o názore  účastníka konania k popisu prípadu. Aj keď Komisia v súčasnosti uvádza túto skutočnosť pri testovaní záväzkov (napr. Oznámenie Komisie v prípade RWE), nemožno ho definovať ako obligatórnu náležitosť, absencia ktorej spôsobuje neplatnosť testovania záväzkov. Úrad v tejto súvislosti môže uviesť napr. Oznámenie Komisie o testovaní záväzkov v prípade Coca-cola, Oznámenie Komisie pri testovaní záväzkov v prípade German Bundesliga, ktoré neobsahovali názor účastníka konania k popisu prípadu. Naviac úrad nie je striktne viazaný postupom Komisie, t.j. formálny postup Komisie nie je pre úrad záväzný.

221.	Inštitút záväzkov je v slovenskom právnom poriadku upravený v ustanovení           § 8a zákona, cit.: „Úrad môže konanie vo veci porušenia § 4, 8 alebo zákazu podľa osobitného predpisu skončiť rozhodnutím, v ktorom podnikateľovi uloží plniť záväzky, ktoré podnikateľ úradu predložil na účely odstránenia možného obmedzenia súťaže.“

222.	Úrad počas negociovania o záväzkoch s účastníkom konania otvoril verejnú diskusiu na účely prieskumu trhu a testovania záväzkov, počas ktorej získaval dôkazy v rámci prebiehajúceho správneho konania. Úrad získaval poznatky o skutočnostiach dôležitých pre rozhodnutie; o tom, či predložené záväzky sú dostatočné na odstránenie možných súťažných obáv identifikovaných úradom. Podľa § 32 ods. 1 Správneho poriadku „Správny orgán je povinný zistiť presne a úplne skutočný stav veci a za tým účelom si obstarať potrebné podklady pre rozhodnutie. Pritom nie je viazaný len návrhmi účastníkov.“ Nakoľko rozhodnutie správnych orgánov musí vychádzať zo spoľahlivo zisteného stavu veci, je povinnosťou správneho orgánu, aby zistil všetky skutočnosti dôležité pre rozhodnutie, a tak doplnil podklad pre rozhodnutie. Potrebné podklady pre rozhodnutie je povinný obstarať v prvom rade sám správny orgán. Úrad je povinný, z vlastnej iniciatívy určiť aké zistenia a akými prostriedkami obstaranie podkladov treba vykonať.

223.	§ 32 ods.2 Správneho poriadku obsahuje demonštratívny výpočet podkladov pre rozhodnutie (čo znamená, že zo zákona nie sú vylúčené ani iné podklady pre rozhodnutie), pričom „Rozsah a spôsob zisťovania podkladov pre rozhodnutie určuje správny orgán.“ Tzn., že je vecou úvahy správneho orgánu miera zisťovania podkladov pre rozhodnutie (pri dodržaní zásady materiálnej pravdy) a zároveň ako budú tieto podklady zisťované je úlohou správneho orgánu. Pri rozhodovaní o najvhodnejšom spôsobe uskutočnenia testovania záväzkov na trhu si úrad zvolil takú formu, pri ktorej existoval najväčší predpoklad získania relevantných informácií pre posúdenie vhodnosti a dostatočnosti navrhovaných záväzkov na riešenie úradom identifikovaného súťažného problému. 

224.	Účastník konania nikde v priebehu správneho konania nevyjadril požiadavku informovať tretie strany o jeho názore k popisu prípadu. Neuvedenie názoru účastníka konania pri testovaní záväzkov, neodôvodňuje porušenie práva na spravodlivý proces, preto úrad považuje túto námietku za irelevantnú.

225.	ENVI-PAK, a.s. už počas správneho konania namietal, že prezentovaním predbežného zistenia úradu pri testovaní záväzkov došlo zo strany úradu  k prejudikovaniu výsledkov správneho konania a svojím postupom konal v rozpore s garantovaným ústavným princípom práva na spravodlivý proces podľa čl. 46 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky. ENVI-PAK, a.s. v reakcii na výzvu pred vydaním rozhodnutia ďalej namietal, že úrad o predbežnom skutkovom posúdení skôr informoval tretie strany ako účastníka konania podľa § 33 zákona. 

226.	Úrad nemá  oprávnenie rozhodovať o porušení ústavných práv, napriek tomu, úrad považuje za potrebné vyjadriť sa aj k týmto námietkam účastníka konania.

227.	Práve naopak ako uvádza účastník konania, efektívnou súčasťou práva na spravodlivý proces je, že orgán, ktorý rozhoduje o veci v určitom štádiu konania po vykonaní prešetrovania, resp. po dostatočnom oboznámení sa s vecou poskytne účastníkovi konania predbežné posúdeniu prípadu. Tu sa dáva účastníkovi konania priestor na predkladanie dôkazov a na argumentáciu. Ak by orgán prezentoval svoje zistenia až v rozhodnutí, účastníkovi konania by sa tým odňala možnosť reagovať na tieto zistenia ešte počas konania. Ak by úrad neuviedol svoje predbežné zistenia je dosť pravdepodobné, že účastník konania by predkladal dôkazy o skutočnostiach, ktoré úrad nepovažuje za sporné a k zásadným otázkam by sa nevyjadril (napr. rozsudok č. R 5/2002).

228.	Prezentovanie popisu prípadu (ktoré účastník konania namieta) nemožno pokladať za predbežné závery v zmysle § 33 zákona. Zverejnenie popisu prípadu bolo nevyhnutné na pochopenie prípadu tretími stranami. § 33 zákona úrad aplikuje vo vzťahu k účastníkovi konania až vo fáze, kedy predbežne považuje dokazovanie za skončené. Fáza testovania záväzkov je súčasťou dokazovania. Úrad až na základe vyhodnotenia testovania určí prípadný ďalší postup napr. doplnenie dokazovania a pod. Aj v tomto konkrétnom prípade úrad diskutoval o ďalších modifikáciách záväzkov predložených účastníkom konania, čomu nasvedčuje následná písomná aj osobná komunikácia medzi ním a úradom.    

229.	Zhodnotenie skutkového stavu z pohľadu úradu, ku ktorému dospel pri šetrení správania sa spoločnosti ENVI-PAK, a.s. v oblasti poskytovania sublicencií na ochrannú známku Zelený bod, boli účastníkovi konania odkomunikované úradom na osobnom stretnutí v septembri 2008 ako aj listami úradu z 10.12.2008 a 22.12.2008. Na čo nadväzovala ako je aj vyššie uvedené neustála komunikácia medzi úradom a ENVI-PAK, a.s. Preto úrad odmieta nepravdivé tvrdenie účastníka konania, že predbežný popis prípadu, ku ktorému dospel úrad počas prešetrovania najskôr oznámil tretím stranám a až následne ENVI-PAK, a.s. Stanovisko úradu potvrdzuje okrem iného aj list podnikateľa ENVI-PAK, a.s. zo dňa 27.01.2009 (pred testovaním záväzkov), z ktorého je jednoznačne zrejmé oboznámenie účastníka konania s predbežným posúdením skutkového stavu úradom.

c) Prístup k spisu 

230.	Spoločnosť ENVI-PAK, a.s. namieta, že mala obmedzený prístup k spisu a počas správneho konania musela niekoľkokrát žiadať o preverenie obchodného tajomstva tretích strán a jeho opodstatnenosti. Účastník konania vo svojej námietke ďalej poukázal, že dodržiavanie obchodného tajomstva, nemôže byť dôvodom na obmedzenie práva na obhajobu. Účastník konania v tejto súvislosti odkazuje na prípad AEG – Telefunken, kde Komisii nebolo priznané právo používať ako dôkaz dokument, ktorý nebol na základe ochrany profesionálneho tajomstva sprístupnený AEG. 

231.	Úrad s týmto tvrdením nesúhlasí. Právny zástupca účastníka konania sa dostavil na úrad za účelom nahliadanie do spisu celkom 11 krát, a to v dňoch: 19.11.2007, 23.01.2008, 19.02.2008, 30.04.2008, 14.07.2008, 23.10.2008, 11.12.2008, 24.03.2009, 01.04.2009, 23.04.2009, 13.07.2009, pričom mu boli zo spisu vyhotovené kópie. Vzhľadom na uvedené považuje úrad obranu účastníka konania za zavádzajúcu.

232.	ENVI-PAK, a.s. v listoch zo dňa 26.02.2008, 25.11.2008 a 30.03.2009 uvádzal, že niektoré informácie a podklady predložené tretími stranami úradu, boli označené za obchodné tajomstvo v rozpore s §17 Obchodného zákonníka. Účastník konania žiadal o sprístupnenie informácií a podkladov tretích strán:
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 1 vrátane príloh,
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 10 vrátane príloh,
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 13 vrátane jeho príloh,
–	List spoločnosti LRS, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 21,
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 24,
–	List – odpoveď na návrh na vydanie predbežného opatrenia vedený v spisovom materiáli pod č. 25,
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 30 
–	List spoločnosti Agem, s.r.o. vedený v spisovom materiáli pod č.45,
–	List spoločnosti McCarter, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 47,
–	List spoločnosti GAS Familia, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 55
–	List spoločnosti Lidl, v.o.s.. vedený v spisovom materiáli pod č. 62,
–	List spoločnosti MJMailis, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 65,
–	List spoločnosti Pivovary Topvar, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 68,
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 82,
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 91,
–	List spoločnosti NATUR-PACK, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 97,
–	List spoločnosti HAMÉ Slovakia, spol. s r.o. vedený v spisovom materiáli pod č. 203,
–	List spoločnosti ENVI-REA, a.s. vedený v spisovom materiáli pod č. 229,
–	List spoločnosti VITTO TEA SLOVAKIA, s.r.o. vedený v spisovom materiály pod č. 230.

233.	Úrad skúmal, či predložené informácie a  podklady od jednotlivých podnikateľov spĺňajú všetkých päť znakov obchodného tajomstva. Okrem toho na základe uvedených námietok vznesených podnikateľom ENVI-PAK, a.s. počas správneho konania, úrad opätovne preveril, či označené informácie a podklady považujú tretie strany za obchodné tajomstvo. Úrad sa neuspokojil iba s konštatovaním podnikateľov, ale v súlade s rozsudkom Najvyššieho súdu SR sp. zn. 6 Sž 73/01 zo dňa 28. novembra 2001, posudzoval naplnenie všetkých pojmových znakov obchodného tajomstva uvedených v § 17 Obchodného zákonníka. Po prehodnotení vyznačeného obchodného tajomstva, úrad sprístupnil časť predmetných informácií a podkladov aj účastníkovi konania, dôkazom je zápis z nahliadnutia do spisu zo dňa 10.12.2008 a zo dňa 23.04.2009. Na základe uvedeného úrad má za to, že nedošlo zo strany úradu k porušeniu práv účastníka konania.  

234.	Právo označiť podklady a informácie ako predmet obchodného tajomstva je zákonným právom, ktoré je v súlade s § 17 Obchodného zákonníka. Vo vzťahu k odkazovanému rozsudku AEG – Telefunken úrad uvádza, že pri vedení správneho konania je viazaný slovenským právnym poriadkom, ktorý v ustanovení § 23 ods. 3 Správneho poriadku zakazuje správnemu orgánu sprístupňovať obchodné tajomstvo. Na základe vyššie uvedeného považuje úrad túto námietku účastníka konania za neopodstatnenú.

235.	Účastník konania ďalej namietal, že nie sú špecifikované vyjadrenia jednotlivých tretích strán, o ktoré úrad opiera svoje tvrdenia, čím podľa neho bolo obmedzené právo na obhajobu. 

236.	V tejto súvislosti je dobré pripomenúť, že nahliadanie do spisu umožňuje účastníkovi konania oboznámiť sa dôkazovým materiálom, s ktorým úrad pracuje, pričom právna zástupkyňa účastníka konania využila toto právo 11 krát. Všetky výstupy úradu vychádzajú iba zo spisového materiálnu k tomuto prípadu, pričom nie je fyzicky možné za každým vyjadrením/dôkazom, z ktorého úrad čerpá, uvádzať konkrétny odkaz. 

J. Pokuta

237.	Cieľom komunitárneho práva v oblasti hospodárskej súťaže je jej ochrana a nenarušovanie na spoločnom trhu. Vnútroštátne právo chráni hospodársku súťaž na národnej úrovni. Pri posudzovaní zneužívania dominantného postavenia je medzi čl. 82 Zmluvy a § 8 ods. 2 zákona ten rozdiel, že čl. 82 Zmluvy sa aplikuje len na také zneužívania dominantného postavenia, ktoré môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. 

238.	Podľa posúdenia úradu, jedným konaním podnikateľa ENVI-PAK, a.s. boli naplnené znaky dvoch skutkových podstát, t.j. čl. 82 Zmluvy a ustanovenia § 8 ods. 2 zákona.

239.	Podľa § 38 ods. 1 zákona, za porušenie ustanovenia § 8 ods. 6 zákona, podľa ktorého zneužívanie dominantného postavenia na relevantnom trhu je zakázané, úrad uloží podnikateľovi pokutu do 10% z obratu podľa § 10 ods. 3 zákona za predchádzajúce účtovné obdobie.

240.	Úrad pri ukladaní pokuty postupuje podľa § 38 ods. 10 zákona, podľa ktorého úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku porušovania ustanovení tohto zákona. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií  úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.

241.	Zákon na základe implementácie čl. 5 Nariadenia 1/2003 stanovuje taktiež sankcie pre porušenie čl. 81 a 82 Zmluvy, pričom tieto sankcie sú identické ako v prípade porušenia národného práva. Keďže úrad v tomto správnom konaní posudzoval porušenie aj podľa čl. 82 Zmluvy, pri stanovení pokuty vychádzal úrad z ustanovení zákona, a to § 38 ods. 1 zákona v spojení s § 2 ods. 3 zákona. Z uvedeného vyplýva, že úrad porušenie komunitárneho práva potrestá sankciou na základe kritérií uvedených v zákone.

242.	Úrad pri porušení národného i komunitárneho práva súčasne zohľadňuje, že porušenie komunitárneho práva je závažnejším deliktom ako porušenie národného práva, keďže komunitárne právo má širší rozmer, obsahuje v sebe i prvok vplyvu na obchod medzi členskými štátmi. V tomto kontexte pri ukladaní pokuty vyhodnocoval kritériá uvedené v zákone iba pre porušenie čl. 82 Zmluvy.

243.	V súlade s Metodickým pokynom na ukladanie pokút (ďalej len „Metodický pokyn“), podľa ktorého sa úrad riadi pri ukladaní pokuty v konaniach s účinnosťou od 02.01.2008, úrad ako východisko pri určení pokuty berie tzv. relevantný obrat podnikateľa. Pod relevantným obratom sa rozumie obrat (bez daní) dosiahnutý podnikateľom z predaja tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu. Pri výpočte relevantného obratu úrad zvyčajne vychádza z údajov o predajoch realizovaných podnikateľom za posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa podnikateľ zúčastnil na protisúťažnom konaní. 

244.	V tomto prípade je relevantným obratom, teda obratom dosiahnutým z predaja tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka, suma poplatkov, ktoré podľa údajov poskytnutých spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. táto získala za poskytovanie sublicencií na ochrannú známku Zelený bod ako aj tržby za služby zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov (teda tržby na dosiahnuté na trhu, na ktorom sa prejavili dopady praktiky). Posledným uzavretým účtovným obdobím, v ktorom sa podnikateľ zúčastnil na protisúťažnom konaní je rok 2008. Relevantný obrat, z ktorého úrad pri ukladaní pokuty vychádzal je                       [                     ] eur ([                   ] Sk) . 
245.	Ďalším krokom pri výpočte pokuty je určenie pokuty na základe závažnosti ako súčinu relevantného obratu a percenta, ktorého konkrétna výška sa určí na základe závažnosti porušovania ustanovení zákona v rozsahu do 30%. Podľa § 38 ods. 10 zákona úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania ustanovení zákona berie do úvahy povahu porušovania ustanovení zákona, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu.  Pri hodnotení povahy porušovania ustanovení zákona úrad zohľadňuje konkrétnu protisúťažnú praktiku a jej vážnosť z pohľadu porušenia ustanovení zákona. Pri hodnotení dopadu úrad zohľadňuje najmä aký dopad má posudzovaná praktika na trh, či sa praktika implementovala alebo nie a tiež aj spoločný podiel všetkých podnikateľov na trhu (teda akej veľkej časti trhu sa porušenie zákona týka). Tam, kde je to účelné, úrad zohľadňuje aj veľkosť relevantného trhu ako aj jeho význam.   

246.	Pri posudzovaní závažnosti úrad zohľadnil najmä nasledujúce skutočnosti:  
a)	Praktika mala za cieľ cez poskytovanie sublicencií na Zelený bod vytlačiť resp. obmedziť rast konkurentov spoločnosti ENVI-PAK, a.s. na trhu služieb zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií. Takéto správanie svojou podstatou patrí medzi závažné porušenia zákona. 
b)	ENVI-PAK, a.s. ako jediný má právo poskytovať sublicencie na Zelený bod v SR, ku ktorým neexistuje alternatíva a záujemcovia o licenciu sú nútení akceptovať podmienky stanovené ENVI-PAK, a.s. Zároveň je ENVI-PAK, a.s. najväčším hráčom na trhu zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom kolektívnych organizácií (teda na trhu, kde sa prejavili dopady praktiky).
c)	Dopad praktiky je na celé územie SR. 
d)	Správaním spoločnosti ENVI-PAK, a.s. bola dotknutá významná časť trhu zabezpečenia zberu, zhodnotenia, recyklácie odpadov z obalov prostredníctvom oprávnených organizácií (60 – [   ]%).
e)	Posudzované správanie sa týkalo značne úzkeho trhového segmentu,  ktorý sa nedá zaradiť medzi trhy s veľkou ekonomickou dôležitosťou.
Na základe uvedených skutočností úrad percento na základe závažnosti stanovil vo výške [ ]%. Suma pokuty stanovená za základe závažnosti tak predstavuje sumu  45 986,78 eur (1 385 398 Sk). 

247.	Pokutu určenú na základe závažnosti úrad prenásobí počtom rokom trvania porušovania zákona. Obdobie kratšie ak oko 6 mesiacov sa berie ako ½ roka, obdobie dlhšie ako 6 mesiacov sa berie ako celý rok. 

248.	Začiatkom porušovania je prvý čiastkový úkon, ktorý sám alebo spolu s inými čiastkovými úkonmi naplnil skutkovú podstatu správneho deliktu. Praktika ENVI-PAK, a.s. spočívala v protisúťažnom nastavení platieb za Zelený bod, preto za začiatok praktiky úrad berie úkony, ktorými ENVI-PAK, a.s. nastavil systém platieb za Zelený bod, tak ako je popísaný v tomto rozhodnutí, hlavne kedy zverejnil cenník za Zelený bod. Za začiatok praktiky sa tak nedá považovať dátum uvedený spoločnosťou ENVI- PAK, a.s., a to deň [    
                  ]. Cenníky za Zelený bod museli byť vypracované oveľa skôr, pretože ENVI-PAK, a.s. už v rámci zasielania výziev o nelegálnosti používania Zeleného bodu povinným osobám v lete 2007 navrhoval ako jeden zo spôsobov riešenia tohto stavu uzatvorenie samostatnej licenčnej zmluvy, takže už v tejto dobe, ak nie skôr, musel mať nastavenú cenovú politiku týkajúcu sa poskytovania sublicencií za Zelený bod. Uvedené dokladuje napr. aj list ENVI-PAK, a.s. adresovaný spoločnosti Podravka International z 16.07.2007, v ktorom ENVI-PAK, a.s. navrhuje možnosti riešenia problematiky Zeleného bodu a tento list v rámci návrhu uzatvoriť zmluvu o používaní ochrannej známky Zelený bod už obsahuje aj cenník za Zelený bod. 

249.	Vzhľadom na to, že úrad nemá k dispozícii presný dátum zverejnenia cenníkov na Zelený bod a z uvedených dôvodov neakceptuje dátum uvedený účastníkom konania, ako najbližší možný dátum začatia praktiky považuje deň, ku ktorému ja datovaná najskoršia výzva o nelegálnosti používania Zeleného bodu, ktorá je v spise, konkrétne 15.06.2007.  

250.	Čo sa týka ukončenia protiprávneho konania, spoločnosťou ENVI-PAK, a.s. nebol predložený dôkaz o ukončení praktiky, takže úrad má za to, že praktika stále trvá. 

251.	Z uvedeného vyplýva, že praktika trvala 2 roky a 2 mesiace, preto úrad pokutu určenú na základe závažnosti prenásobil koeficientom 2,5. Základná suma pokuty tak predstavuje sumu 114 966,94 eur (3 463 494 Sk). 

252.	Úrad môže základnú sumu pokuty zvýšiť alebo znížiť, ak identifikuje priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti. 

253.	V rámci priťažujúcich okolností úrad zohľadnil skutočnosť, že ENVI-PAK, a.s. podnikal (uskutočňoval) kroky za účelom utajenia vlastného konania analyzovaného v rozhodnutí a svojimi obštrukciami v konaní vedome sťažoval šetrenie úradu. Detaily tohto správania sú popísané v bodoch 159 - 170 tohto rozhodnutia. Na základe uvedeného úrad základnú sumu pokuty zvyšuje o 15%, čo predstavuje 17 245,04 eur (519 524 Sk).

254.	Účastník konania požadoval, aby ako poľahčujúca okolnosť bol zohľadnený fakt, že spoločnosť ENVI – PAK, a.s. počas konania predkladala záväzky, ktoré aj čiastočne implementovala. Predkladanie záväzkov počas správneho konania neodôvodňuje zníženie pokuty vo forme poľahčujúcej okolnosti. Poskytnutie záväzkov je oprávnenie vyplývajúce pre podnikateľa zo zákona, a nečiní konanie ENVI-PAK, a.s. efektívnejším, menej závažnejším z pohľadu dopadov na súťaž a ani neznamená, že účastník konania upustil od protisúťažného správania. 

255.	V rámci určovania výšky pokuty úrad prihliadol na to, že posudzovaná praktika sa týka práv duševného vlastníctva a celkovo jednak na národnej ako aj na komunitárnej úrovni existuje minimum rozhodnutí, ktoré by sa problematikou práv duševného vlastníctva zo súťažného pohľadu zaoberali. Úrad takisto prihliadol na to, že vzhľadom na špecifické okolnosti prípadu, pristúpil k definícii relevantného trhu, ktorá (podľa informácií dostupných úradu) v rozhodovacej praxi v SR ako aj Komisie v takom kontexte, ako v tomto prípade, ešte nebola použitá. Dá sa preto predpokladať, že ENVI-PAK, a.s. nemusel vedieť, že jeho konanie zakladá porušovanie súťažných pravidiel. Tieto skutočnosti úrad pri ukladaní pokuty zohľadnil ako poľahčujúcu okolnosť na základe ktorej základnú sumu pokuty znížil o 99%, čo predstavuje 1 149,67 eur (34 634,95 Sk).

256.	Konečná výška pokuty tak predstavuje sumu 18 394 eur (554 158 Sk).   

Námietky ENVI- PAK, a.s. k pokute

257.	ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve rozporoval, že úrad nesubsumoval namietané protisúťažné konanie na konkrétnu skutkovú podstatu, vo vzťahu ku ktorej zhodnocoval kritérium závažnosti protisúťažného konania a dopad protisúťažného konania na trh. 

258.	 Vzhľadom na to, že sa posudzované konanie účastníka konania sa nedá subsumovať pod žiadnu skutkovú podstatu demonštratívne uvedenú v zákone, úrad nemôže, resp. nemohol tak učiniť počas tohto správneho konania.

259.	ENVI-PAK, a.s. vo Vyjadrení k výzve tiež namietal, že úrad mal vo Výzve pred vydaním rozhodnutia identifikovať, či existujú priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti.
 
260.	Ustanovenie § 38 ods. 10 zákona obsahuje aj demonštratívny výpočet priťažujúcich a poľahčujúcich okolností. Úrad vo Výzve pred vydaním rozhodnutia uviedol základné (hlavné) kritériá, na podklade ktorých uvažoval o uložení pokuty, pričom úrad nie je povinní účastníkovi konania objasňovať v rámci výzvy všetky kritériá pri určení výšky sankcie a ako ich bude hodnotiť. 

261.	 Na základe vyššie uvedených skutočností úrad konštatuje, že stanovenie systému platieb za Zelený bod od 15.06.2007 je zneužitím dominantného postavenia na relevantnom trhu udeľovania súhlasu na používanie ochrannej známky Zelený bod podľa § 8 ods. 2 zákona a čl. 82 Zmluvy a preto rozhodol  tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia. 

Poučenie:

Podľa ustanovenia § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov možno proti tomuto rozhodnutiu podať rozklad na Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužitia dominantného postavenia, Drieňová 24,  826 03 Bratislava v lehote do 15 dní odo dňa jeho doručenia. V zmysle § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov. 

       							Ing. Emília Babiaková
    riaditeľka odboru 
     	  				       zneužívania dominantného postavenia

Rozhodnutie sa doručí:

JUDr. Andrea Oršulová 
advokátka
Advokátska kancelária Ružička Csekes s.r.o.
Sasinkova 12
811 08 Bratislava