PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo:	2006/DZ/2/1/140	                              Bratislava 22. 12. 2006	

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia, v správnom konaní č. 0101/OZ/2005 začatom dňa 22.11.2005 
z vlastného podnetu 

rozhodol

1.	tak, že konanie podnikateľa SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005 spočívajúce v uplatňovaní rozdielnej zľavy zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny automobilových benzínov voči podnikateľom OMV Slovensko, s.r.o., Moskovská 13, 811 08 Bratislava a SHELL Slovakia, s.r.o., Galvaniho 7/A, 821 04 Bratislava, ktorou mohol byť podnikateľ SHELL Slovakia, s.r.o., Galvaniho 7/A, 821 04 Bratislava znevýhodnený v súťaži, je zneužívaním dominantného postavenia na relevantnom trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a je preto podľa § 8 ods. 6 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov zakázané;

2.	tak, že konanie podnikateľa SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 v čase od 01.01.2005 do súčasnosti spočívajúce v uplatňovaní rozdielnych zliav zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny motorovej nafty alebo rozdielnych prirážok k základnej veľkoobchodnej cenníkovej cene motorovej nafty voči jednotlivým odberateľom motorovej nafty, ktorými môžu byť títo odberatelia motorovej nafty znevýhodňovaní v súťaži, je zneužívaním dominantného postavenia na relevantnom trhu veľkoobchodu s motorovou naftou na území SR podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a je preto podľa § 8 ods. 6 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov zakázané;

3.	tak, že konanie podnikateľa SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 spočívajúce v účtovaní veľkoobchodných cien automobilových benzínov v čase od 01.03.2005 do 31.12.2005 nie je zneužívaním dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov na relevantnom trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR;

4.	tak, že konanie podnikateľa SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 spočívajúce v účtovaní  veľkoobchodných cien motorovej nafty v čase od 01.03.2005 do 31.12.2005 nie je zneužívaním dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov na relevantnom trhu veľkoobchodu s motorovou naftou na území SR;

5.	tak, že správne konanie v časti týkajúcej sa posudzovania výšky rozdielu medzi maloobchodnou cenou automobilových benzínov, ktorú účtoval SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 svojim odberateľom – spotrebiteľom a veľkoobchodnou cenou automobilových benzínov, ktorú účtoval svojim odberateľom – konkurentom za dodávky automobilových benzínov v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005 zastavuje podľa § 32 ods. 2 písm. g) v spojení s § 32 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, nakoľko v konaní nepreukázal, že účastník konania porušil ustanovenia tohto zákona;

6.	tak, že správne konanie v časti týkajúcej sa posudzovania výšky rozdielu medzi maloobchodnou cenou motorovej nafty, ktorú účtoval SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 svojim odberateľom – spotrebiteľom a veľkoobchodnou cenou motorovej nafty, ktorú účtoval svojim odberateľom – konkurentom za dodávky motorovej nafty v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005 zastavuje podľa § 32 ods. 2 písm. g) v spojení s § 32 ods. 3 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, nakoľko v konaní nepreukázal, že účastník konania porušil ustanovenia tohto zákona; 

7.	na  základe ustanovenia § 22 ods. 1 písm. b) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že ukladá podnikateľovi SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 povinnosť zdržať sa konania uvedeného v bode 2 tohto rozhodnutia a odstrániť protiprávny stav do 60 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia;

8.	na základe § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že za zneužívanie dominantného postavenia uvedeného v bodoch 1 a 2 tohto rozhodnutia ukladá podnikateľovi SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo 1, 824 12 Bratislava, IČO 31 322 832 pokutu  vo výške 300 000 000 Sk, slovom tristo miliónov slovenských korún, ktorú je tento povinný uhradiť na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 7000060793/8180, KS 1118 VS 200621140  vedený v Štátnej pokladnici v lehote 60 dní odo dňa  nadobudnutia právoplatnosti  tohto rozhodnutia. 

Odôvodnenie:

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia (ďalej len „úrad“), začal dňa 01.12.2004 podľa § 22 ods. 1 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) všeobecné prešetrovanie na relevantných trhoch veľkoobchodu a maloobchodu s pohonnými hmotami (ďalej len „PHM“), na ktorých pôsobí SLOVNAFT, a.s., Vlčie hrdlo, 824 12 Bratislava IČO 31 322  (ďalej len „Slovnaft, a.s.“).

Na základe výsledkov všeobecného prešetrovania, ako aj na základe písomných oznámení, ktoré úrad obdržal, začal úrad dňa 22.11.2005 z vlastného podnetu správne konanie č. 0101/OZ/2005 podľa § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov voči podnikateľovi Slovnaft, a.s. vo veci možného porušenia ustanovenia § 8 ods. 6 zákona. Predmetom správneho konania bolo preskúmanie cenovej politiky podnikateľa Slovnaft, a.s. v oblasti automobilových benzínov a motorovej nafty.

Lehota na vydanie rozhodnutia bola v súlade s § 30 zákona predĺžená predsedníčkou úradu do 21.02.2007.

Slovnaft, a.s. splnomocnil advokátku JUDr. Eriku Csekes z advokátskej kancelárie CSEKES, VILÁGI, DRGONEC & PARTNERS, spol. s r.o., so sídlom Sasinkova 12, 811 08 Bratislava na zastupovanie v predmetnom správnom konaní v celom rozsahu.

I. Aplikácia právnych predpisov

Pri preukazovaní, či posudzované konania podnikateľa Slovnaft, a.s. napĺňajú znaky správneho deliktu zneužívania dominantného postavenia, úrad aplikoval hmotnoprávne normy účinné v čase, kedy k predmetným konaniam došlo. Vzhľadom na to, že možné protiprávne konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. úrad posudzoval od 01.01.2005 do súčasnosti, úrad aplikoval hmotnoprávne ustanovenia zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z. a zákona č. 204/2004 Z. z. a zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z., zákona č. 204/2004 Z. z. a zákona č. 68/2005 Z. z. Zákon č. 68/2005 Z. z. rozšíril demonštratívny výpočet foriem zneužívania dominantného postavenia a s účinnosťou od 01.03.2005 je zneužívaním dominantného postavenia aj priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných cien. Vzhľadom na to, že ostatné ustanovenia zákona č. 136/2001 Z. z. relevantné pre posúdenie daného prípadu sa predmetnou novelou nemenili, úrad bude v ďalšom texte tohto rozhodnutia pre označenie zákona č. 136/2001 Z. z. pred a po novele zákonom č. 68/2005 Z. z. používať jednotný pojem zákon. 

 V tomto správnom konaní postupoval úrad podľa procesnoprávnych noriem účinných v čase predmetného správneho konania. Vzhľadom na to, že správne konanie sa začalo 22.11.2005, úrad postupoval podľa zákona.

II. Účastník konania

Slovnaft, a.s. je podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I, oddiel Sa, vložka č. 426/B obchodnou spoločnosťou s právnou formou akciová spoločnosť. Jej predmetom podnikania (činnosti) je okrem iného výroba výrobkov z ropy a jej chemické spracovanie – pohonné látky, mazivá, palivá; nákup a predaj tovaru za účelom jeho ďalšieho predaja a predaj v rozsahu voľnej živnosti a maloobchodného predaja doplnkového sortimentu súvisiaceho s prevádzkou čerpacích staníc v rozsahu voľnej živnosti; prevzatie, dlhodobé skladovanie, včasné obmieňanie a ochrana štátnych hmotných rezerv; prevádzkovanie čerpacích staníc a umývacích liniek.   

Vzhľadom na uvedené Slovnaft, a.s. je podnikateľom podľa § 2 ods. 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov, a teda je aj podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona.  

Podľa § 25 ods. 3 písm. b) zákona účastníkom konania v prípade zneužívania dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 zákona je podnikateľ, ktorého činnosť alebo konanie je možným zneužívaním dominantného postavenia. Z uvedeného vyplýva, že jediným účastníkom konania v správnom konaní č.  0101/OZ/2005  je podnikateľ Slovnaft, a.s.

III. Relevantné trhy

Úrad definoval relevantné trhy, na ktorých pôsobí Slovnaft, a.s. v súvislosti s predmetom správneho konania.

Slovnaft, a.s. je jeden z najväčších rafinérsko – petrochemických kombinátov v strednej Európe. Vyrába široký sortiment rafinérskych a petrochemických výrobkov. Avšak vzhľadom na to, že predmetom tohto správneho konania je cenová politika podnikateľa Slovnaft, a.s. v oblasti predaja automobilových benzínov a motorovej nafty, úrad sa v tomto rozhodnutí venoval len týmto dvom tovarom.

Slovnaft, a.s. je vertikálne integrovaná spoločnosť zaoberajúca sa tak výrobou ako aj distribúciou a predajom automobilových benzínov a motorovej nafty. PHM sa vyrábajú v rafinérii v Bratislave, odkiaľ sú potom distribuované do celej SR alebo exportované do zahraničia. 

Slovnaft, a.s. vyrobené PHM predáva buď cez vlastnú maloobchodnú distribučnú sieť - motoristom v čerpacích staniciach alebo dodáva priamo užívateľom ako sú stavebné firmy, poľnohospodárske družstvá, dopravné firmy a pod. a tiež aj ďalším predajcom alebo iným sieťam maloobchodných čerpacích staníc.                            

Pri predaji PHM významnú úlohu zohráva aj ich distribúcia. Dôležitou súčasťou distribučného reťazca sú terminály, teda sklady, ktoré slúžia na prechodné skladovanie PHM a na včasné zabezpečenie dodávok PHM odberateľom. 

Pri predaji PHM Slovnaft, a.s. v SR využíva tri terminály, a to v Kapušanoch (východné Slovensko), Kľačanoch (západné Slovensko) a v Bratislave. Dva z týchto terminálov – terminál v Bratislave a v Kľačanoch, sú s rafinériou podnikateľa Slovnaft, a.s. prepojené produktovodmi. 

Slovnaft, a.s. PHM z rafinérie do terminálov prepravuje najmä produktovodmi, v menšej miere železničnou dopravou, cestnú dopravu na prepravu PHM z rafinérie do terminálov v SR nevyužíva. Z terminálov sú zásobované vlastné čerpacie stanice podnikateľa Slovnaft, a.s. ako aj iní odberatelia, pričom na prepravu PHM z terminálu k odberateľovi sa využíva automobilová alebo železničná doprava. 

Slovnaft, a.s. vlastní aj najväčšiu sieť čerpacích staníc v SR, z ktorých sú PHM predávané priamo spotrebiteľom – motoristom. PHM na týchto čerpacích staniciach sú až do momentu predaja konečnému spotrebiteľovi vlastníctvom podnikateľa Slovnaft, a.s.  

Na samotnú distribúciu PHM odberateľom a na vlastné čerpacie stanice má Slovnaft, a.s. zriadenú dcérsku dopravnú spoločnosť - Slovnaft Trans. 

Okrem rafinérie podnikateľa Slovnaft, a.s. na území SR sa nenachádza žiadna ďalšia rafinéria. Konkurenciu v predaji PHM podnikateľovi Slovnaft, a.s. preto predstavuje len dovoz. PHM sa do SR dovážajú hlavne z Rakúska, Českej republiky a Poľska. 

III. 1 Trh veľkoobchodu
V oblasti veľkoobchodu na trhu SR okrem podnikateľa Slovnaft, a.s. pôsobí viacero firiem ako OMV, SHELL, Česká rafinérska, PKN Orlen. Tieto spoločnosti predávajú jednak PHM nakúpené z rafinérií v zahraničí, ale aj PHM, ktoré nakupujú od podnikateľa Slovnaft, a.s. Tieto spoločnosti nemajú vybudovanú resp. nemajú k dispozícii takú distribučnú sieť a skladovacie terminály ako Slovnaft, a.s.  

Na úrovni veľkoobchodu úrad z hľadiska tovarového vymedzil dva relevantné trhy, a to:
-	relevantný trh veľkoobchodu s motorovou naftou, 
-	relevantný trh veľkoobchodu s automobilovými benzínmi. 

Na účely tohto rozhodnutia relevantný trh veľkoobchodu s motorovou naftou a relevantný trh veľkoobchodu s automobilovými benzínmi zahŕňa všetky dodávky PHM na trh SR uskutočnené podnikateľom Slovnaft, a.s. a ostatnými rafinériami bez ohľadu na to, či sa dané tovary dodávajú koncovým užívateľom (napr. dopravcom, poľnohospodárskym družstvám, stavebným firmám), vlastnej maloobchodnej sieti, nezávislým prevádzkovateľom maloobchodných sietí alebo iným obchodníkom s PHM. Takýto prístup najlepšie zohľadní pozíciu a silu podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu, ako aj pozíciu a silu jeho konkurentov. 

Z hľadiska tovarového úrad zadefinoval samostatne relevantný trh veľkoobchodu s motorovou naftou a relevantný trh veľkoobchodu s automobilovými benzínmi, nakoľko motorová nafta a automobilové benzíny pre jednotlivých spotrebiteľov nie sú zameniteľné z hľadiska dopytu – dopyt je daný typom motora v dopravnom prostriedku. Naviac, motorová nafta a automobilové benzíny sú predávané rôznym kategóriám odberateľov – motorovú naftu aj automobilové benzíny odoberajú síce maloobchodní predajcovia PHM, ktorí ich predávajú na svojich čerpacích staniciach, ale motorovú naftu, na rozdiel od automobilových benzínov, odoberá aj veľké množstvo priamych odberateľov – spoločností, ktoré majú vlastné väčšie vozové parky (najmä poľnohospodárske družstvá, dopravné spoločnosti, stavebné spoločnosti).    

Z priestorového hľadiska úrad vymedzil trh ako územie SR. Slovnaft, a.s. PHM predáva na celom území SR, rovnako ako aj jeho konkurenti na úrovni veľkoobchodu. Slovnaft, a.s. okrem SR pôsobí aj v ďalších krajinách – ČR, Maďarsko, Poľsko, Nemecko, Rakúsko. Jeho podiel v týchto krajinách je výrazne nižší ako trhový podiel v SR. 

Každý z trhov SR, ČR, Maďarska, Poľska, Nemecka, Rakúska sa vyznačuje rozdielnou štruktúrou. V každej z týchto krajín má spravidla vedúce postavenie domáci výrobca/výrobcovia, výrobcovia z iných krajín majú na trhu slabšiu pozíciu. Rozdielne štruktúry trhov v SR a v okolitých krajinách poukazujú na to, že prostredie v SR nie je homogénne s prostredím v okolitých krajinách. 

Ďalším faktorom indikujúcim, že z priestorového hľadiska je relevantný trh veľkoobchodu s motorovou naftou a relevantný trh veľkoobchodu s automobilovými benzínmi vymedzený územím SR je spôsob realizácie cenovej politiky podnikateľa Slovnaft, a.s. a jeho konkurentov. 

Cenová politika je určovaná a implementovaná na národnej úrovni, nakoľko Slovnaft, a.s. má vypracovaný materiál „Metodika pravidiel stanovovania predajných veľkoobchodných cien pohonných hmôt spoločnosti Slovnaft, a.s. pre SR“, ktorej cieľom je „určiť podmienky pre veľkoobchodný predaj motorových palív a uskutočňovať jednotnú a transparentnú obchodnú politiku na území Slovenskej republiky“. Cenníky a rabatová politika je vypracovaná zvlášť pre územie SR. Pre zahraničie predmetná metodika, cenníky a rabatová politika neplatia. 

Takisto zo zmlúv ostatných podnikateľov pôsobiacich na úrovni veľkoobchodu s ich odberateľmi vyplýva, že základný konkurenčný faktor – cena je viazaná  okrem iných faktorov na dopyt a ponuku na slovenskom trhu, na aktuálnu zmenu ceny na slovenskom trhu, na celkovú situáciu na slovenskom trhu a pod., a teda nie na faktory regionálne (napr. viacero krajín, určitý okruh v km od rafinérie a pod.). 

Existencia osobitnej cenovej politiky ako významného konkurenčného faktora viazanej na územie SR indikuje homogénnosť prostredia len v rámci SR a nie aj v okolitých krajinách. 

Na skutočnosť, že podmienky na území SR nie sú homogénne s podmienkami na území susediacich krajín, poukazujú aj výrazné rozdiely v distribučnej sieti, dôležitej pre trh veľkoobchodu. V SR najväčšiu veľkoobchodnú distribučnú sieť – terminály, vlastní Slovnaft, a.s., pričom konkurenti terminály nevlastnia, ale si ich len v malej miere prenajímajú. Situácia v okolitých krajinách, napr. v ČR, Poľsku je odlišná.

Na základe uvedených skutočností úrad na úrovni veľkoobchodu zadefinoval dva relevantné trhy, a to:
-	relevantný trh veľkoobchodu s motorovou naftou na území SR,
-	relevantný trh veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR.

Účastník konania vo svojej odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia namietal voči úradom definovaným relevantným trhom veľkoobchodu.

Účastník konania uviedol, že relevantné trhy veľkoobchodu by sa nemali definovať ako národné pokrývajúce územie SR, ale ako regionálne relevantné trhy. Účastník konania ďalej poukazoval na prípad Komisie EÚ, kde s ohľadom na intenzitu exportu a importu v škandinávskom regióne bol priestorový trh určený ako regionálny. Účastník konania namieta, že v prípade národného veľkoobchodného trhu treba rozlišovať medzi veľkoobchodnými trhmi predajcov PHM a koncových užívateľov PHM. Účastník konania v tejto časti mal aj ďalšie námietky, napr. voči tomu, že úrad vo výzve uviedol, že Slovnaft, a.s. je jeden z najväčších rafinérsko-petrochemických kombinátov v strednej Európe. Ďalej sa domnieva, že konkurenti majú k dispozícii dostatočný počet skladových terminálov a v tejto súvislosti tretie strany predložili úradu protichodné informácie. Podľa neho skladové kapacity môžu významne ovplyvňovať aj dodávky na maloobchodný trh. 

Na záver k tejto časti účastník konania namietal proti zisteniu úradu, že Slovnaft, a.s. vlastní najväčšiu sieť čerpacích staníc v SR a uviedol, že samotná skutočnosť vlastnenia najväčšej siete nemá žiadny význam. 

Úrad sa nestotožňuje s názorom účastníka konania a trvá na svojich záveroch z nasledujúcich dôvodov.
	
Trhová štruktúra nie je podobná v celom regióne, ako to tvrdí účastník konania, ale každý z národných trhov sa vyznačuje rozdielnou štruktúrou a trhové podiely podnikateľa Slovnaft, a.s. v krajinách, do ktorých exportuje sú veľmi nízke (trhové podiely sú zaevidované pod spisovou značkou 665/PMÚ SR/2005 zo dňa 03.02.2005). Skutočnosť, že Slovnaft, a.s. pôsobí aj na trhoch v susedných krajinách a neexistujú žiadne administratívne alebo colné bariéry ešte automaticky neznamená, že aj súťažné podmienky na tomto území sú homogénne. Práve rozdielne štruktúry trhov a ďalšie skutočnosti, ktoré sú už uvedené vyššie poukazujú na to, že prostredie v SR nie je homogénne s prostredím v okolitých krajinách.

Ďalším rozhodujúcim faktorom pri zadefinovaní relevantného trhu veľkoobchodu bol spôsob realizácie cenovej politiky podnikateľa Slovnaft, a.s. Podľa podnikateľa Slovnaft, a.s. o tom, že stredoeurópsky región sa má vnímať ako jeden veľký trh, svedčí aj vývoj priemerných konečných cien automobilových benzínov a motorovej nafty, ktorý predložil Slovnaft, a.s. podľa výpočtov Eurostatu. Táto námietka účastníka konania je však irelevantná, nakoľko porovnanie Eurostatu sa týka maloobchodného a nie veľkoobchodného trhu. 

Úrad zistil, že v roku 2005 bol slovenský trh veľkoobchodu zásobovaný z 5 rozličných zdrojov (nie z 9 ako uviedol Slovnaft, a.s.), reálnu konkurenciu tvoril len OMV, pričom z ostatných konkurentov nedosiahol podiel nad 5 % ani jeden. Napr. podnikateľom Slovnaft, a.s. označená Mozyrská rafinéria, ako reálna konkurencia dosiahla v tomto období [...] (obchodné tajomstvo) % podielu na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi a [...] (obchodné tajomstvo) % na trhu veľkoobchodu s motorovou naftou. Z uvedeného vyplýva, že dovoz do SR z iných rafinérií nebol veľmi významný. 
Úrad poukazuje na skutočnosť, že práve s ohľadom na nízky podiel dovozu na územie SR nie je možné priestorový trh určiť ako regionálny. Aj maďarský súťažný orgán (ďalej len „GVH“) dospel k podobnému záveru, keď v prípade MOL, Rt., Budapest rozhodol (rozhodnutie č. 152/2000), že priestorovým relevantným trhom je územie Maďarskej republiky.

Slovnaft, a.s. v priebehu konania deklaroval, že nie sú žiadne rozdiely medzi jednotlivými kategóriami odberateľov. Úrad túto skutočnosť zisťoval a trvá na svojom závere, že ide o jeden veľkoobchodný trh. Slovnaft, a.s. má vypracovanú metodiku, ktorej cieľom je určiť podmienky pre veľkoobchodný predaj PHM na území Slovenskej republiky pre všetkých odberateľov (bez ohľadu na to, či je predajca alebo koncový užívateľ) a zľavy sú poskytované na základe odoberaného množstva resp. ostatných cenových činiteľov a nie na základe toho, či je odberateľ predajcom alebo koncovým užívateľom.

Zistenie úradu ohľadom veľkosti podnikateľa Slovnaft, a.s. účastník konania nevyvrátil, nakoľko sa nevyjadril k veľkosti rafinérsko-petrochemických kombinátov v strednej Európe, ale  uviedol kapacity rafinérií v širokom regióne, vrátane SRN, balkánskych krajín a Ukrajiny. Skupina MOL, do ktorej Slovnaft, a.s. patrí, vlastní rafinérske kapacity, ktoré patria medzi najväčšie v strednej Európe.

Slovnaft, a.s. už v priebehu konania argumentoval tým, že existuje dostatočný počet voľných skladovacích kapacít a vymenoval 11 terminálov, ktoré by podľa neho mohli využívať konkurenti. Úrad preveril kapacity všetkých terminálov a dospel k záveru, že podnikateľom Slovnaft, a.s. uvádzané kapacity týchto terminálov boli značne nadhodnotené. Túto skutočnosť úrad preukázal analýzou odpovedí majiteľov všetkých predmetných terminálov, ktoré sa nachádzajú v spisovom materiáli (kapacitu terminálov väčšina odpovedajúcich označila ako predmet obchodného tajomstva). Záver úradu potvrdili aj doplňujúce informácie ohľadom skladovacích kapacít od podnikateľa DUNAJ PETROL TRADE a.s., Komárno. Teda tvrdenie účastníka konania, že cit.: „je dostatočný počet skladovacích kapacít na prenájom, kým obrátkovosť týchto skladov pokrýva dvojnásobok ročnej spotreby Slovenska“ sa zisťovaním úradu nepotvrdilo. Z toho dôvodu úrad trvá naďalej na svojom tvrdení, že konkurenti podnikateľa Slovnaft, a.s. nemajú k dispozícii takú distribučnú sieť a skladovacie terminály ako Slovnaft, a.s., ktorý pre svoje potreby má dostatočné a logisticky optimálne rozložené skladovacie kapacity. Teda skladovacie kapacity môžu významne ovplyvňovať dodávky na maloobchodný trh v prospech podnikateľa Slovnaft, a.s. Skutočnosť, že na území SR nie je v súčasnom období dostatok skladovacích kapacít potvrdzuje napr. aj návrh na uzavretie „Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o skladovaní núdzových zásob ropy a ropných výrobkov SR na území ČR“, ktorý  bol schválený na rokovaní vlády SR 06.12.2006.

Vyjadrenia účastníka konania, ktoré sa týkajú prenájmu terminálov podnikateľom SHELL Slovakia, s.r.o. úrad považuje za účelové, pretože vo výzve citované vyhlásenia tretích strán nie sú protichodné. Ako uviedol aj Slovnaft, a.s., SHELL Slovakia, s.r.o. používal distribučný terminál Slovenskej správy letísk na letisku v Bratislave v roku 2004 a od roku 2005 kapacitu terminálu využíva ESSO Slovensko, a.s. Od roku 2005 podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o. prenajímal terminál PROGRESS TRAIDING a.s. v Trebišove.

Úrad trvá na tom, že Slovnaft, a.s. vlastní najväčšiu sieť čerpacích staníc v SR. Samotná skutočnosť vlastnenia počtu čerpacích staníc nemá rozhodujúci význam, dôležité je celkové množstvo predaja PHM. Napriek tomu, že počet čerpacích staníc podnikateľa Slovnaft, a.s. klesol na 210, predáva v súčasnosti približne taký objem PHM ako v roku 1997, kedy mal až 314 čerpacích staníc. Rozhodujúci význam má teda objem predaja PHM na čerpacích staniciach a podľa tohto ukazovateľa Slovnaft, a.s. má dlhodobo najvyšší trhový podiel. 

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti úrad trvá na svojom závere, že relevantným trhom veľkoobchodu s motorovou naftou a s automobilovými benzínmi je územie Slovenskej republiky.

III. 2 Trh maloobchodu

V oblasti maloobchodu okrem podnikateľa Slovnaft, a.s. pôsobí viacero firiem, najmä OMV, Shell,  Esso, Jurki, Conoco/Jet, Agip, Oktan, Spektrum, vlastniacich väčšie či menšie siete čerpacích staníc a viacero malých, nezávislých čerpacích staníc.
 
Z tovarového hľadiska úrad vymedzil na úrovni maloobchodu dva relevantné trhy, a to:
-	relevantný trh maloobchodu s motorovou naftou, 
-	relevantný trh maloobchodu s automobilovými benzínmi. 

Trh maloobchodu zahŕňa predaj motorovej nafty a automobilových benzínov z čerpacích staníc priamo spotrebiteľom. 
Z hľadiska tovarového úrad považuje za potrebné samostatne zadefinovať relevantný trh maloobchodu s motorovou naftou a relevantný trh maloobchodu s automobilovými benzínmi, nakoľko z pohľadu dopytovej zameniteľnosti motorová nafta a automobilové benzíny pre jednotlivých spotrebiteľov nie sú zameniteľné – dopyt je daný typom motora v dopravnom prostriedku. 
Z priestorového hľadiska má trh maloobchodu s automobilovými benzínmi ako aj trh maloobchodu s motorovou naftou lokálny charakter, pretože dopyt po automobilových benzínoch aj motorovej nafte je tvorený motoristami, ktorí zvyčajne kupujú PHM na čerpacej stanici nachádzajúcej sa v blízkosti ich miesta pôsobenia a čerpacie stanice od seba veľmi vzdialené nepredstavujú pre nich konkurenčnú, resp. zameniteľnú alternatívu. 
Z toho dôvodu účastník konania vo svojej odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia namietal voči úradom definovaným relevantným trhom maloobchodu. Slovnaft, a.s. je toho názoru, že relevantný trh maloobchodu by mal byť definovaný ako súbor lokálnych trhov.

Úrad s touto námietkou účastníka konania nesúhlasí a trvá na svojich záveroch z nasledovných dôvodov.

Spádové územia jednotlivých čerpacích staníc sa do určitej miery prekrývajú, medzi geograficky susediacimi čerpacími stanicami existuje určitá súťažná interakcia, čím sa vytvára „reťazová reakcia“, v dôsledku ktorej možno hovoriť o vzájomnom súťažnom pôsobení aj medzi čerpacími stanicami, ktoré sú od seba vzdialené. 

Zároveň, ako vyplynulo zo spisu a z predložených informácií, najväčší hráči na trhu maloobchodu s motorovou naftou a na trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi pôsobia na celom území SR, svoju cenovú a obchodnú politiku majú zameranú na trh SR ako celok a o hlavných parametroch súťaže ako ceny, kvalita, šírka sortimentu, reklama, úroveň a rozsah služieb a pod. sa vo výraznej miere rozhoduje hlavne na celonárodnej, nie lokálnej úrovni. 

Na účely tohto konania úrad preto vymedzil z priestorového hľadiska relevantný trh maloobchodu s automobilovými benzínmi a maloobchodu s motorovou naftou územím SR. 

Na základe uvedených skutočností úrad na úrovni maloobchodu zadefinoval dva relevantné trhy, a to:
-	relevantný trh maloobchodu s motorovou naftou na území SR,
-	relevantný trh maloobchodu s automobilovými benzínmi na území SR.

IV. Dominantné postavenie

IV. 1 Trh veľkoobchodu

Okrem podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu veľkoobchodu s motorovou naftou a na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi pôsobí viacero spoločností  vertikálne integrovaných ako aj neintegrovaných. Úrad preto skúmal postavenie podnikateľa Slovnaft, a.s. na relevantných trhoch, ktoré sú definované vyššie.

Slovnaft, a.s. dosahuje na trhu veľkoobchodu s motorovou naftou ako aj na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi vysoké trhové podiely. Konkrétne údaje za roky 2003 – 2005 sú uvedené v tabuľke č. 1 a v tabuľke č. 2. vrátane trhových podielov konkurentov (trhové podiely tvoria predmet obchodného tajomstva).

Odstup najbližšieho konkurenta vo veľkosti trhového podielu od podnikateľa Slovnaft, a.s. je výrazný. Slovnaft, a.s. má viac ako [...] (obchodné tajomstvo) trhový podiel oproti druhému najväčšiemu hráčovi – podnikateľovi OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava na trhu s automobilovými benzínmi a má viac ako [...] (obchodné tajomstvo) vyšší trhový podiel na trhu s motorovou naftou. 

Tabuľka č. 1 

Benzín 	2003	2004	2005	
Slovnaft				
OMV				
Česká rafinérska				
Shell				
PKN Orlen				
Mozyrska raf.  				

Zdroj: prepočty úradu, na základe poskytnutých údajov oslovených podnikateľov

Tabuľka č. 2

Nafta 	2003	2004	2005	
Slovnaft				
OMV				
Česká rafinérska				
Shell				
Spektrum 				
Oktan 				
PKN Orlen				
Mozyrska raf.  				

Zdroj: prepočty úradu, na základe poskytnutých údajov oslovených podnikateľov

Existujúci konkurenti nemôžu vyvíjať efektívny konkurenčný tlak na Slovnaft, a.s. jednak z dôvodu svojej neporovnateľne slabšej pozície na trhu v SR ako aj z toho dôvodu, že nezanedbateľnú časť svojich potrieb PHM odoberajú od podnikateľa Slovnaft, a.s. 

Vzhľadom na vysoké bariéry vstupu na trh, medzi ktoré patria nedostatočné skladovacie kapacity, náročnosť vstupu na trh z hľadiska finančných zdrojov a existujúca silná pozícia podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu, Slovnaft, a.s. nie je ani pod tlakom potenciálnej konkurencie. 

Ako je uvedené vyššie, skladovacie kapacity predstavujú dôležitý faktor pri predaji (distribúcii) PHM. Toto platí najmä pre dovozcov PHM. Ak dovozca na území SR nemá prístup ku skladovacím kapacitám, dovoz PHM vo veľkých množstvách zo zahraničia je obmedzený, pretože PHM by bolo možné doviezť, ale nie je ich možné uskladniť. PHM sa vzhľadom na prepravné náklady dovážajú vo väčších množstvách (napr. železničnou alebo vodnou dopravou) a je treba mať prístup k určitému skladu, kde by tieto PHM mohli byť uskladnené. Cestná doprava vzhľadom na vyššie náklady, geografiu Slovenska (horské priesmyky), hraničné priechody (riziko zdržania) či preťažené cestné ťahy nie je natoľko efektívna a vhodná na prepravu PHM vo veľkých objemoch ako železničná alebo vodná doprava. 

Na území SR najväčšími skladovacími kapacitami disponuje Slovnaft, a.s., ktorý v SR pre svoje vlastné obchodné účely využíva takmer na 100% tri terminály (Bratislava, Kľačany a Kapušany) so skladovacou kapacitou v celkovom objeme    [...] (obchodné tajomstvo). Okrem vlastných terminálov Slovnaft, a.s. spravuje sklady štátnych hmotných rezerv a terminál Stožok na strednom Slovensku, ktorý je spojený s rafinériou produktovodom, využíva aj na reexpedíciu PHM do terminálu v Kapušanoch na východnom Slovensku.  

Konkurenti podnikateľa Slovnaft, a.s. disponujú podstatne menšími skladovacími kapacitami. OMV Slovensko, spol. s r.o., Bratislava má prenajaté dva sklady s kapacitou v objeme [...] (obchodné tajomstvo), SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava má v SR prenajaté skladovacie kapacity v objeme približne [...] (obchodné tajomstvo), spoločnosť Oktan vlastní terminály s kapacitou [...] (obchodné tajomstvo) a spoločnosť Spektrum má prenajaté terminály s kapacitou [...] (obchodné tajomstvo). 

Konkurenti podnikateľa Slovnaft, a.s. sa vyjadrili, že majú záujem o prenajatie skladovacích kapacít, ale vhodné nezávislé skladovacie kapacity na prenajatie neexistujú.  

Vybudovanie jedného terminálu je investične náročné,  výstavbu nových terminálov konkurenti podnikateľa Slovnaft, a.s. v SR považujú za nereálnu vzhľadom na situáciu na trhu v SR, jeho veľkosť (resp. malosť) a štruktúru. S prihliadnutím na tieto faktory a výšku investície nie je pre konkurentov efektívne vybudovať v SR logistické zázemie.

Nedostatok skladovacích kapacít ako problém expanzie na trhu v SR uviedli dvaja z troch najvýznamnejších konkurentov podnikateľa Slovnaft, a.s.  

Bariérou vstupu na veľkoobchodný trh, resp. expanzie na tomto trhu je tiež veľmi silné postavenie podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu. Slovnaft, a.s. je vertikálne integrovaná spoločnosť – vlastní rafinériu a má vybudovanú distribučnú sieť na úrovni veľkoobchodu ako aj maloobchodu pokrývajúcu celé územie SR. Vzhľadom na svoje významné postavenie na trhu a pokrytie tohto trhu distribučnou sieťou sa pre odberateľov stáva  nevyhnutným obchodným partnerom. Táto skutočnosť bola potvrdená viacerými vyjadreniami odberateľov podnikateľa Slovnaft, a.s., ktorí pri výbere obchodného partnera okrem kritérií kvalita a cena produktu berú do úvahy aj dostupnosť produktu (poloha terminálu), od čoho závisí časová dostupnosť produktu aj prepravné náklady. 

Vzhľadom na uvedené skutočnosti, úrad dospel k záveru, že Slovnaft, a.s. má na relevantnom trhu veľkoobchodu s motorovou naftou na území SR ako aj na relevantnom trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR dominantné postavenie. 

Účastník konania vo svojej odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia k tejto časti rozhodnutia vyjadril presvedčenie, že nemá dominantné postavenie na slovenských trhoch predajcov PHM a koncových užívateľov PHM. Účastník konania sa ďalej domnieva, že úrad nemôže preukázať dominantné postavenie v prípade, ak trhový podiel dominantného hráča klesá. V tejto časti  účastník konania ďalej namietal voči zisteniu úradu, že vybudovanie terminálu je investične náročné. Slovnaft, a.s. uviedol, že finančné bariéry nepredstavujú zásadnú prekážku pre stavbu nových skladovacích kapacít.

Úrad k uvedeným námietkam uvádza nasledovné. Ako je uvedené vyššie, úrad sa s názorom účastníka konania nestotožňuje a zadefinoval jeden relevantný trh pre predajcov PHM a koncových užívateľov PHM a vyjadrenie účastníka konania, že nemá dominantné postavenie na slovenských trhoch predajcov PHM a koncových užívateľov PHM, úrad považuje za neopodstatnené. Argumenty podnikateľa Slovnaft, a.s. (trhový podiel podnikateľa Slovnaft, a.s. neustále klesá) úrad posudzoval v súvislosti s ďalšími skutočnosťami, ktoré sú rovnako dôležité a rozhodujúce pre určenie dominantného postavenia na trhu. Úrad v tomto prípade nevychádzal len z trhových podielov súťažiteľov, ale posudzoval postavenie všetkých podnikateľov na zadefinovaných relevantných trhoch komplexne vo vzájomnej súvislosti so všetkými faktormi.

V tejto časti  účastník konania tiež namietal, že chýba „test dominancie“, nakoľko úrad nedostatočne riešil skutočnosť, ako by sa správali zákazníci, ak by Slovnaft, a.s. zvýšil ceny alebo požadoval neprimerané podmienky.

Úrad dostatočne preukázal, že Slovnaft, a.s. sa správa na trhu nezávisle od svojich konkurentov a aj to, do akej miery je „nevyhnutným“ obchodným partnerom. Dôkazom toho je popri významnej pozícii na trhu a pokrytí trhu distribučnou sieťou, napr. aj veľkoobchodná cenová politika podnikateľa Slovnaft, a.s., keď úrad preukázal, že Slovnaft, a.s. stanovuje svoje ceny nezávisle od ostatných konkurentov (úrad monitoroval vývoj týchto cien vo vzťahu k medzinárodným kótovaným cenám v priebehu celého roka 2005). Do akej miery je „nevyhnutným“ obchodným partnerom preukazuje napr. aj to, že odberatelia sú nútení (na rozdiel od konkurencie) podpisovať kúpne zmluvy [...] (obchodné tajomstvo). 

Z hľadiska návratnosti a efektívnosti vyložených prostriedkov úrad zistil, že napr. na vybudovanie skladovacích kapacít v objeme 130 000 ton je nutné preinvestovať cca 2,0 mld. Sk a počíta sa s návratnosťou vložených investícií za cca 11 rokov.

Na základe vyššie uvedených skutočností úrad trvá na svojom závere, že Slovnaft, a.s. má dominantné postavenie na definovaných relevantných trhoch veľkoobchodu.

IV. 2 Trh maloobchodu

Na trhu maloobchodu pôsobí okrem podnikateľa Slovnaft, a.s. viacero spoločností. Trhové podiely podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu maloobchodu s motorovou naftou ako aj na trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi sú vysoké. Konkrétne údaje o trhových podieloch podnikateľa Slovnaft, a.s. a jeho konkurentov za roky 2003 - 2005 sú uvedené v tabuľkách č. 3 a č. 4 (trhové podiely tvoria predmet obchodného tajomstva).
Odstup najbližšieho konkurenta vo veľkosti trhového podielu od podnikateľa Slovnaft, a.s. je výrazný, druhý najväčší konkurent má približne [...] (obchodné tajomstvo) trhový podiel podnikateľa Slovnaft, a.s. 
Tabuľka č. 3
Benzín 	2003	2004	2005	
Slovnaft				
Shell				
OMV				
ESSO				
Jurki				
Conoco/Jet				
Agip				
Oktan 				
Spektrum 				
Trhové podiely ostatných oslovených konkurentov nedosiahli [...]% (obchodné tajomstvo).
 Zdroj: prepočty úradu, na základe poskytnutých údajov oslovených podnikateľov

Tabuľka č. 4
Nafta 	2003	2004	2005	
Slovnaft				
Shell				
OMV				
ESSO				
Jurki				
Conoco/Jet				
Agip				
Oktan 				
Spektrum 				
Trhové podiely ostatných konkurentov nedosiahli [...]% (obchodné tajomstvo).
Zdroj: prepočty úradu, na základe poskytnutých údajov oslovených podnikateľov

Významným faktorom, ktorý ovplyvňuje postavenie podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu maloobchodu s motorovou naftou a na trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi je skutočnosť, že Slovnaft, a.s. je vertikálne integrovaná spoločnosť, ktorá pôsobí nielen na úrovni maloobchodu, ale aj výroby a veľkoobchodu PHM. Konkurenti podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu maloobchodu odoberajú PHM najmä od podnikateľa Slovnaft, a.s., ktorý vzhľadom na vysoký podiel na trhu veľkoobchodu a dobré geografické pokrytie distribučnou sieťou sa stáva nevyhnutným obchodným partnerom pre spoločnosti pôsobiace na trhu maloobchodu. 

Vzhľadom na uvedenú skutočnosť ako aj existujúcu rabatovú politiku podnikateľa Slovnaft, a.s., Slovnaft, a.s. významnou mierou ovplyvňuje cenovú politiku, resp. cenovú úroveň maloobchodu, okrem iného aj v dôsledku toho, že veľkoobchodná cena predstavuje základ na stanovenie maloobchodnej ceny, a tak sa významne zužuje priestor na vytváranie inej tvorby cien ako v akciovej spoločnosti Slovnaft, a tým sa zužuje aj priestor pre konkurenciu.

Nasledovanie cenovej politiky podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu maloobchodu potvrdilo viacero oslovených konkurentov podnikateľa Slovnaft, a.s. Podľa vyjadrení týchto konkurentov nemôžu sa na trhu správať nezávisle od podnikateľa Slovnaft, a.s., pretože na jednej strane cenami za veľkoobchodné dodávky určuje minimálnu hranicu maloobchodnej ceny a cenami na svojich čerpacích staniciach, vzhľadom na významný podiel v maloobchode a celoplošné pôsobenie v SR, určuje maximálnu hranicu maloobchodnej ceny. Vzhľadom na uvedené, teda konkurenti na trhu maloobchodu  sa svojimi cenami prispôsobujú cenám podnikateľa Slovnaft, a.s., ako dominantnému hráčovi na trhu resp. kopírujú ceny hlavného hráča na trhu – podnikateľa Slovnaft, a.s. 

Vzhľadom na vysoké bariéry vstupu na trh Slovnaft, a.s. nie je ani pod tlakom potenciálnej konkurencie. Medzi hlavné bariéry vstupu na trh patria najmä:
-	náročnosť vstupu na trh (vybudovanie siete čerpacích staníc), 
-	úspory z rozsahu,
-	existujúca silná pozícia podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu,
-	značná závislosť odberateľov od rafinérie,
-	vertikálne prepojenie podnikateľa Slovnaft, a.s. od výroby cez veľkoobchod k maloobchodu. 

Vybudovanie čerpacej stanice je finančne náročné. Náklady na vybudovanie čerpacej stanice predstavujú desiatky miliónov korún, pričom problémom môže byť aj získanie vhodného miesta (pretože na lukratívnych pozemkoch sú už čerpacie stanice postavené) a vysporiadanie sa s legislatívou stanovujúcou náročné environmentálne požiadavky. 

Okrem toho, aby spoločnosť mohla efektívne pôsobiť na trhu, musí získať určitý počet čerpacích staníc, objem predaja a s tým súvisiaci podiel na trhu. Podľa vyjadrení podnikateľov pôsobiacich na maloobchodnom trhu na to, aby v SR mohol podnikateľ efektívne pôsobiť na trhu maloobchodu, musí mať niekoľko desiatok (30 až 50) čerpacích staníc alebo 10% - 15% podiel na trhu.

Oslovené spoločnosti pôsobiace na trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi a na trhu maloobchodu s motorovou naftou ako neprekonateľnú bariéru v expanzii na trhu maloobchodu uviedli vertikálnu integráciu podnikateľa Slovnaft, a.s., ktorá je jeho veľkou výhodou a posilňuje jeho postavenie na trhoch maloobchodu aj veľkoobchodu a z toho vyplývajúce stanovenie cien na úrovni veľkoobchodu aj maloobchodu s PHM, ktoré nevytvára priestor na možnú konkurenciu, resp. expanziu.  Vzhľadom na problémy na trhu veľkoobchodu, ktoré súvisia s distribúciou, spoločnosti nie sú si schopné zaobstarať si dovoz PHM zo zahraničia v dostatočne významných objemoch. 

Vzhľadom na uvedené skutočnosti úrad dospel k záveru, že Slovnaft, a.s. má na relevantnom trhu maloobchodu s motorovou naftou na území SR ako aj na relevantnom trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi na území SR dominantné postavenie.

Účastník konania vo svojej odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia k tejto časti rozhodnutia uviedol, že ak by sa aj akceptovalo, že maloobchodný trh je národným, dominantné postavenie podnikateľa Slovnaft, a.s. nie je dostatočne podložené, nakoľko jeho trhový podiel má klesajúcu tendenciu. Účastník konania takisto poukázal na rozhodnutie GVH, podľa ktorého MOL, Rt. na trhu maloobchodu s PHM nemá dominantné postavenie.
 
Úrad ani v tomto prípade nevychádzal len z trhových podielov, ale zohľadňoval všetky skutočnosti a posudzoval ich komplexne vo vzájomnej súvislosti so všetkými faktormi. Slovnaft, a.s. má dlhodobo vysoký podiel na relevantnom trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi aj na relevantnom trhu maloobchodu s motorovou naftou, ktorý nebol nikdy nižší ako [...] (obchodné tajomstvo) jeho najbližšieho konkurenta. Úrad bral do úvahy aj vývoj trhových podielov a ostatné faktory, ktoré vplývajú na postavenie podnikateľa na trhu a sú rozhodujúcimi pre určenie dominantného postavenia. Z toho dôvodu úrad dospel k vyššie uvedenému záveru, na ktorom trvá. 

Ďalej sa účastník konania domnieva, že úrad posudzoval cenovú politiku v maloobchode len na základe vyjadrení troch podnikateľov.

Úrad k tejto námietke konštatuje, že cenová politika podnikateľa Slovnaft, a.s. bola posudzovaná komplexne, vo všetkých súvislostiach a vzhľadom na rozsah tejto problematiky by nebolo možné dospieť k relevantným záverom na základe odpovedí len troch podnikateľov. Úrad oslovil všetkých majiteľov značkových čerpacích staníc, ako aj veľké množstvo podnikateľov - majiteľov nezávislých čerpacích staníc.

Účastník konania predložil vo svojej odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia maloobchodné ceny konkurenčných čerpacích staníc na lokálnej úrovni, poukázal na rozdiely v cenovej politike jednotlivých konkurentov a na základe týchto skutočností považuje maloobchodný trh za lokálny. 

Tieto dôkazy úrad považuje za účelové, pretože skúmal maloobchodné ceny podnikateľa Slovnaft, a.s. na celom území SR a zistil, že Slovnaft, a.s. ako cenový líder určuje úroveň maloobchodných cien PHM na čerpacích staniciach na území SR. 

Účastník konania ďalej namieta voči záverom úradu, ktoré sa týkajú bariér vstupu na trh maloobchodu.

Úrad na svojom závere, že medzi hlavné bariéry vstupu na trh patria najmä náročnosť vstupu na trh, úspory z rozsahu a existujúca silná pozícia podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu, trvá. Tento záver úradu potvrdzuje aj skutočnosť, že nové čerpacie stanice mohli vybudovať len ekonomicky silné hypermarkety, ale ich podiel na trhu je veľmi nízky. Predaj PHM nie je ich hlavnou činnosťou, slúži najmä pre potreby vlastných zákazníkov. PHM na týchto čerpacích staniciach sú poskytované v porovnaní s ostatnými čerpacími stanicami v obmedzenom rozsahu. Úrad pri svojom závere, ktorý sa týka bariér vstupu na trh, nevychádzal len zo stanovísk podnikateľov pôsobiacich na trhu maloobchodu. Jedným z rozhodujúcich argumentov úradu, ktoré sa týkajú bariér vstupu na trh je, že čerpacie stanice s menším trhovým podielom môžu dosiahnuť len malú, resp. nemôžu dosiahnuť žiadnu úsporu z rozsahu.

Účastník konania považuje za účelové zistenie úradu, že vertikálna integrácia podnikateľa Slovnaft, a.s. je neprekonateľnou prekážkou expanzie na maloobchodnom trhu, nakoľko Slovnaft, a.s. nie je jedinou vertikálne integrovanou spoločnosťou na trhu. 

Úrad netvrdí, že Slovnaft, a.s. je jedinou vertikálne integrovanou spoločnosťou na trhu, avšak oproti iným spoločnostiam je jeho vertikálna integrácia rozsiahlejšia a poskytuje mu konkurenčnú výhodu spočívajúcu v tom, že Slovnaft, a.s. ako jediný má vlastnú výrobu (rafinériu) na území SR, má vytvorenú optimálnu logistickú sieť, má k dispozícii vlastné terminály na distribúciu a má najväčšiu sieť čerpacích staníc (počtom i obratom). Ako bolo uvedené vyššie, je nevyhnutným obchodným partnerom pre maloobchodných predajcov práve kvôli svojej sile na veľkoobchodnom trhu, a teda určuje ako veľkoobchodné tak aj maloobchodné ceny, čím de facto určuje maržu na maloobchodnom trhu. Vertikálnu integráciu podnikateľa Slovnaft, a.s. ako prekážku vstupu, resp. expanzie na maloobchodnom trhu potvrdili aj úradom oslovení podnikatelia. Na základe uvedeného úrad považuje námietku účastníka konania za neopodstatnenú.

V. Posudzované činnosti a konania 

Úrad ďalej posudzoval činnosti a konania podnikateľa Slovnaft, a.s., ktoré mohli viesť k zneužívaniu dominantného postavenia na definovaných relevantných trhoch.

V. 1 Neprimerané ceny

V rámci správneho konania úrad posudzoval či ceny, ktoré Slovnaft, a.s. účtoval svojim odberateľom na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi a na trhu veľkoobchodu s motorovou naftou je možné považovať za neprimerané v zmysle zákona. 

Nakoľko kompetenciu posudzovať neprimerané ceny má úrad od 01.03.2005, posudzoval možné zneužívanie dominantného postavenia účtovaním neprimeraných cien až od tohto obdobia. Úrad pri svojom posudzovaní bral do úvahy cenotvorbu účastníka konania za celý rok 2005 (resp. marec – december 2005), nakoľko pre objektívne posúdenie, či dochádza k účtovaniu neprimeraných cien PHM je potrebné brať do úvahy dlhšie časové obdobie a nielen jednotlivé dni, mesiace či obdobia, kde môže dochádzať k sezónnym výkyvom a iným skresleniam, čo by neposkytovalo komplexný pohľad na cenovú úroveň PHM. Úrad skúmal ceny bez spotrebnej dane a bez DPH.  

Na prešetrenie možných neprimerane vysokých cien úrad použil viacero metód, ktoré štandardne používajú súťažné inštitúcie v členských krajinách EÚ vrátane Európskej komisie, najmä nákladovú a porovnávaciu metódu.  Na základe použitých metód a na základe získaných dôkazov úrad dospel k záveru, že v roku 2005 (resp. marec – december 2005) na relevantnom trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR a na relevantnom trhu veľkoobchodu s motorovou naftou na území SR Slovnaft, a.s. neúčtoval neprimerane vysoké ceny podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona.

V. 2 Stláčanie marže

V rámci správneho konania úrad ďalej prešetroval, či v roku 2005 bol rozdiel medzi cenou, ktorú účtoval Slovnaft, a.s. svojim odberateľom – spotrebiteľom na relevantnom trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi a na relevantnom trhu maloobchodu s motorovou naftou a veľkoobchodnou cenou, ktorú účtoval svojim odberateľom – konkurentom za dodávky automobilových benzínov a motorovej nafty dostatočný na to, aby pokryl náklady podnikateľa Slovnaft, a.s. súvisiace s maloobchodným predajom PHM.

Zo získaných informácií a podkladov, ktoré sa týkali nákladov súvisiacich s maloobchodným predajom PHM na čerpacích staniciach podnikateľa Slovnaft, a.s., úrad nepreukázal, že v roku 2005 bol rozdiel medzi cenou automobilových benzínov a motorovej nafty na čerpacích staniciach podnikateľa Slovnaft, a.s. a veľkoobchodnou cenou účtovanou odberateľom nedostatočný na pokrytie nákladov súvisiacich s predajom PHM v maloobchode. Úrad teda nepreukázal porušenie ustanovenia § 8 ods. 2 písm. a) zákona na relevantnom trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi na území SR a na relevantnom trhu maloobchodu s motorovou naftou na území SR.
 
V. 3 Diskriminácia 

V rámci správneho konania úrad ďalej posudzoval, či rabatová politika podnikateľa Slovnaft, a.s. vedie k diskriminácii jednotlivých podnikateľov. Jednou z foriem zneužívania dominantného postavenia na relevantnom trhu je uplatňovanie rozdielnych podmienok pri zhodnom alebo porovnateľnom plnení voči jednotlivým podnikateľom, ktorými sú alebo môžu byť títo podnikatelia znevýhodňovaní v súťaži. Rozdielne podmienky môžu spočívať napríklad v odlišných platobných podmienkach alebo poskytovaných zľavách. Účelom zákona nie je uložiť dominantnému podnikateľovi, aby uplatňoval voči všetkým svojim odberateľom a vo všetkých prípadoch rovnaké podmienky nákupu. Zmyslom predmetného ustanovenia zákona je zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s účastníkmi hospodárskej súťaže, ktorých obchodné vzťahy s dominantným podnikateľom sú založené na zhodnom alebo porovnateľnom plnení. Úrad v tomto prípade posudzoval konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. pri uplatňovaní podmienok pri zhodnom alebo porovnateľnom plnení voči jednotlivým odberateľom automobilových benzínov a motorovej nafty.

Pri uzatváraní kúpnych zmlúv Slovnaft, a.s. vychádza zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny automobilových benzínov a motorovej nafty. Základná cena je rovnaká pre všetkých odberateľov, ale jej výška v zmluvách nie je uvedená, nakoľko ju Slovnaft, a.s. počas roka viackrát mení. Túto cenu Slovnaft, a.s. stanovuje podľa vlastnej metodiky tvorby cien. Rabat sa stanovuje v zmluvách ako fixná zrážka z cenníkovej ceny alebo prirážka k cenníkovej cene a platí počas celého roka. Slovnaft, a.s. nezverejňuje kritériá, podľa ktorých stanoví váhu jednotlivých faktorov, ktoré majú vplyv na výšku rabatu.

Úrad skúmal rabaty a rabatovú politiku podnikateľa Slovnaft, a.s., či sa jej uplatňovaním nevytvárajú nerovnaké podmienky pre odberateľov. Úrad zisťoval, ako konkrétne údaje uvedené v zmluvách zodpovedajú deklarovanej rabatovej politike podnikateľa Slovnaft, a.s.

V.3.1

V oblasti dodávok automobilových benzínov v roku 2005 kúpne zmluvy s odberateľmi obsahujú rôzne zľavy, resp. prirážky k základnej cene. Úrad posudzoval obchodné podmienky všetkých odberateľov a skúmal, či Slovnaft, a.s. pri porovnateľnom plnení uplatňuje rozdielne podmienky voči niektorým odberateľom.

V roku 2005 mal Slovnaft, a.s. pri automobilových benzínoch vytvorené [...] (obchodné tajomstvo).

Kúpna zmluva s podnikateľom SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava na rok 2005 bola podpísaná na [...] litrov (obchodné tajomstvo) automobilových benzínov a prislúchajúca zľava dohodnutá v kúpnej zmluve bola [...] (obchodné tajomstvo).
 
Podpísaný objem odberu automobilových benzínov v kúpnej zmluve s podnikateľom OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava bol [...] (obchodné tajomstvo) litrov. Pevne určená zľava pre podnikateľa OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava bola v kúpnej zmluve stanovená na [...] (obchodné tajomstvo), čo bolo výhodnejšie ako pre podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava. 
 
Slovnaft, a.s. k tejto skutočnosti uviedol, že množstevná zľava pre SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava bola vyššia ako pre OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava, a to až [...] (obchodné tajomstvo). Slovnaft, a.s. ďalej uviedol, že na základe špeciálnej požiadavky SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava vybudoval komplexné aditivačné zariadenie v hodnote [...] (obchodné tajomstvo) Sk výhradne pre potreby tejto spoločnosti. Následne tieto náklady premietol do výslednej ceny automobilových benzínov na rok 2005 tak, že z poskytnutej množstevnej zľavy [...] (obchodné tajomstvo) započítal [...] (obchodné tajomstvo) (to znamená pri ročnom objeme dodávok[...] (obchodné tajomstvo)) na kompenzáciu vzniknutých investícii.

SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava k predmetnej veci uviedol, že dohodu o výhradnom využívaní aditivačných zariadení s podnikateľom Slovnaft, a.s. neuzavrel. SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava ďalej uviedol, že nemal vedomosť o tom, že jeho množstevná zľava na rok 2005 by mala byť až [...] (obchodné tajomstvo).
 
Úrad na základe hore uvedených skutočností posúdil, že vzájomné pohľadávky započítané zo strany Slovnaft, a.s. nemajú objektívne opodstatnenie. Slovnaft, a.s. nepredložil žiadnu písomnú dohodu s podnikateľom SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava o [...] (obchodné tajomstvo), a preto zdôvodnenie podnikateľa Slovnaft, a.s. týkajúce sa poskytovania výšky zľavy zo základnej veľkoobchodnej ceny automobilových benzínov pre SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava úrad neakceptoval. Rozhodujúcim dôkazom preukázania výšky zľavy pre rok 2005 je kúpna zmluva, podpísaná medzi podnikateľmi Slovnaft, a.s. a SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava.

Podnikateľ v dominantnom postavení je oprávnený poskytovať množstevné zľavy v závislosti od množstva nakupovaného tovaru, avšak pravidlá výpočtu takýchto zliav nesmú vytvárať nerovnaké podmienky pre porovnateľných obchodných partnerov. 

Úrad na základe preverených skutočností dospel k záveru, že podnikateľom Slovnaft, a.s. poskytnuté zľavy zo základnej ceny automobilových benzínov pre SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava a OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava v roku 2005 sa realizovali za nerovnakých podmienok. Rozdielny prístup podnikateľa Slovnaft, a.s. v poskytovaní zliav zo základnej ceny automobilových benzínov v posudzovanom období nebol opodstatnený. Slovnaft, a.s., uplatňovaním výhodnejších podmienok pre podnikateľa OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava pri porovnateľnom plnení znevýhodnil podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava v súťaži na relevantnom trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR.

Na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi Slovnaft, a.s. v roku 2005 uplatňovaním rozdielnych podmienok voči podnikateľom OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava a SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava tak, ako je to popísané vyššie,  diskriminoval podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava podľa § 8 ods. ods. 2 písm. c) zákona na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR.

Účastník konania v odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia namietal, že nakoľko boli nesprávne definované relevantné trhy, Slovnaft, a.s. ani nemá dominantné postavenie, a teda sa ani nemalo skúmať jeho správanie, či ním dochádza k zneužívaniu dominantného postavenia. 

Nakoľko úrad dostatočne zdôvodnil ako správnosť definovania relevantných trhov tak aj postavenie účastníka konania ako dominantného hráča na nich, považuje uvedenú námietku za neopodstatnenú. 

Účastník konania sa odvolával aj na návrh dokumentu Európskej komisie, aby sa pri posudzovaní zneužívania dominantného postavenia podľa čl. 82 Zmluvy o založení ES uplatňoval prístup založený na účinkoch. 

Uvedený dokument Európskej komisie sa týka posudzovania zneužívania dominantného postavenia podľa čl. 82 Zmluvy o založení ES, takže podľa komunitárneho práva, zatiaľ čo v tomto prípade úrad posudzoval konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. podľa § 8 zákona, tzn. podľa národného práva. Aj keď existuje záujem, aby posudzovanie dodržiavania súťažných pravidiel ako podľa komunitárnych tak aj podľa národných pravidiel boli zosúladené, uvedený dokument nie je pre úrad záväzný, naviac keď v súčasnosti je len návrhom a v štádiu dopracovania. Úrad v súlade so skutkovou podstatou diskriminácie podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona preukázal, že diskrimináciou spoločnosti SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava mohla byť táto znevýhodnená v súťaži.    

Účastník konania vo svojej odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia ďalej namietal záver úradu ohľadom aplikovania výhodnejších podmienok pre jedného podnikateľa za neodôvodnené a nerešpektujúce skutočnosť, že Slovnaft, a.s. je podnikateľskou osobou, ktorá pokrýva svoje náklady zo svojej obchodnej činnosti.

Úrad nenamieta, že Slovnaft, a.s. je podnikateľom, ktorý pokrýva svoje náklady zo svojej obchodnej činnosti. Úrad na základe uvedených skutočností a predložených podkladov posúdil, že uvedené konanie, t. j. zabezpečenie návratnosti predmetnej investície odpočítaním od výšky zliav automobilových benzínov zo strany Slovnaft, a.s. nemá objektívne opodstatnenie. Slovnaft, a.s. nepredložil žiadnu písomnú dohodu s podnikateľom SHELL Slovakia, s.r.o. o výhradnom využívaní aditivačných zariadení, ústnu dohodu SHELL Slovakia, s.r.o. nepotvrdil, naopak tvrdil, že nemal vedomosť o tom, aká mala byť jeho zľava v roku 2005 a že do tejto zľavy mala byť započítaná investícia do vybudovania aditivačného zariadenia. Rozhodujúcim dôkazom preukázania výšky zľavy je pre úrad kúpna zmluva medzi podnikateľmi Slovnaft, a.s. a SHELL Slovakia, s.r.o. Záver úradu potvrdili aj dodatočne vyžiadané informácie a podklady v tejto veci (list zo dňa 08.12.2006, č. 4749/PMÚ SR/2006). Ide o dve rôzne činnosti, na jednej strane o predaj automobilových benzínov (na základe kúpnej zmluvy) a na druhej strane o službu aditivácie  automobilových benzínov (na základe zmluvy o aditivácii). Aditivácia súvisí s predajom automobilových benzínov, investície do aditivačných zariadení ekonomicky patria do činnosti aditivácie, teda Slovnaft, a.s. by mal  pokrývať náklady súvisiace s aditiváciou v cene služby za aditiváciu a nie za predaj automobilových benzínov.  

Úrad považuje za irelevantné tvrdenie, že magnitúda cenového rozdielu je len [...]% (obchodné tajomstvo) nákupnej ceny. Podľa názoru úradu podnikateľom Slovnaft, a.s. deklarované rozpätie pre vyjednávanie pre predajcov vo výške [...] Sk/liter (obchodné tajomstvo) je významným rozdielom, vzhľadom na to, že na dolnom trhu je maloobchodná marža v mnohých prípadoch nízka. Slovnaft, a.s. ako cenový líder určuje dolnú hranicu maloobchodnej ceny (cenami za veľkoobchodné dodávky), ako aj hornú hranicu maloobchodnej ceny nastavením maloobchodnej ceny (nakoľko ostatní konkurenti nasledujú cenového lídra). Konkurencia nemôže výrazne prekročiť túto úroveň maloobchodnej ceny a zvyčajne určuje svoje ceny mierne pod, resp. nad úrovňou ceny podnikateľa Slovnaft, a.s.
 
Úrad považuje preukázané uplatňovanie nerovnakých podmienok pri dvoch odberateľoch automobilových benzínov podnikateľa Slovnaft, a.s. za dostatočné na preukázanie protisúťažného správania sa podnikateľa Slovnaft, a.s. na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi, a to z nasledovného dôvodu: Slovnaft, a.s. má veľmi málo odberateľov automobilových benzínov, konkrétne [...] (obchodné tajomstvo) v porovnaní odberateľmi motorovej nafty, ktorých je [...] (obchodné tajomstvo). Najväčší odberatelia automobilových benzínov sú práve podnikatelia OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava a SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava, ktorých odobratý objem tvorí [...] % (obchodné tajomstvo) celkového odobratého objemu automobilových benzínov od podnikateľa Slovnaft, a.s.

V.3.2

Úrad ďalej posudzoval rabatovú politiku podnikateľa Slovnaft, a.s. aj v oblasti dodávok motorovej nafty.

Základným faktorom, ktorý má vplyv na určenie výšky rabatu, je [...] (obchodné tajomstvo). Slovnaft, a.s. v roku 2005 stanovil [...] (obchodné tajomstvo) (spis č. 6791/PMÚ SR/2005 zo dňa 07.12.2005), ktoré zdôvodnil.

Ďalej na výšku rabatu majú vplyv [...] (obchodné tajomstvo).

Ďalším faktorom ovplyvňujúcim výšku rabatu sú [...] (obchodné tajomstvo) 

Úrad zistil, že konkrétne údaje, ktoré sú uvedené v kúpnych zmluvách s odberateľmi motorovej nafty na rok 2005 nezodpovedajú hore uvedeným kritériám výpočtu rabatov, preto začal detailnejšie skúmať rabatový systém podnikateľa Slovnaft, a.s.

Úrad preskúmal všetkých [...] (obchodné tajomstvo) odberateľov motorovej nafty v roku 2005 a zisťoval zľavy a prirážky pre odberateľov po zohľadnení [...] (obchodné tajomstvo)  vyššie uvedených kritérií. Úrad zistil nasledovné: [...] (obchodné tajomstvo) odberateľov po zohľadnení splnenia podmienok na zľavy, resp. prirážky [...] (obchodné tajomstvo) nemalo k základnej cene žiadnu ďalšiu zľavu ani prirážku (napr. [...] (obchodné tajomstvo)), [...] (obchodné tajomstvo) odberateľov malo k základnej cene, po zohľadnení vyššie uvedených zliav resp. prirážok, aj ďalšie prirážky (v rozpätí [...] (obchodné tajomstvo)), [...] (obchodné tajomstvo) odberateľov  malo k základnej cene, po zohľadnení vyššie uvedených zliav, resp. prirážok, aj ďalšie zľavy v rozpätí [...] (obchodné tajomstvo).

Na žiadosť úradu Slovnaft, a.s. predložil zoznam nasledujúcich odberateľov, ktorým poskytoval ďalšie zľavy zo základnej ceny po zohľadnení zliav, resp. prirážok [...] (obchodné tajomstvo) (tabuľka č. 5).

Tabuľka č. 5 – Zľavy zo základnej ceny (v Sk/1000 litrov dodávky) pri dodávkach motorovej nafty, rok 2005 

Subjekt	 [...] zľava (obchodné tajomstvo)  	Zľava/prirážka
[...] (obchodné tajomstvo) 	Zmluvná zľava	Rozdiel	

					

Zdroj: údaje poskytol Slovnaft, a.s.

Na žiadosť úradu Slovnaft, a.s. predložil zoznam nasledujúcich odberateľov, ktorým účtoval prirážky k základnej cene po zohľadnení zliav, resp. prirážok za [...] (obchodné tajomstvo) (tabuľka č. 6).

Tabuľka č. 6 – Prirážky k základnej cene (v Sk/1000 litrov dodávky) pri dodávkach motorovej nafty, rok 2005

Subjekt	 [...] zľava (obchodné tajomstvo)  	Zľava podľa
[...] (obchodné tajomstvo) 	Zmluvná prirážka	Rozdiel	

					

					

					
Zdroj: údaje poskytol Slovnaft, a.s.

Ako vyplýva z tabuliek č. 5 a 6, najvyššie zľavy, teda najviac zvýhodnení (po zohľadnení zliav resp. prirážok za [...] (obchodné tajomstvo) a [...] (obchodné tajomstvo)), boli odberatelia zaradení do skupiny doprava a priemysel. Najvyššie prirážky k základnej cene teda najviac znevýhodnení boli odberatelia, ktorí patria do kategórie poľnohospodárstva.

Slovnaft, a.s. uviedol, že v kúpnych zmluvách sú zohľadnené aj iné faktory ako [...] (obchodné tajomstvo).

Z toho dôvodu úrad požiadal Slovnaft, a.s., aby predložil konkrétny výpočet rabatu pre týchto odberateľov. Slovnaft, a.s. predložil len [...] (obchodné tajomstvo), ktoré už boli úradu známe zo skôr predložených podkladov. Výšku ostatných cenotvorných činiteľov Slovnaft, a.s. konkrétne nešpecifikoval. Rozdiely v rabatoch zdôvodnil len všeobecne a nepredložil konkrétny spôsob ich výpočtu. Slovnaft, a.s. ďalej uviedol, že kritériá dohaduje s odberateľmi individuálne na základe ich konkrétnych požiadaviek.

Úrad preto požiadal týchto podnikateľov, aby uviedli konkrétne, ktoré faktory a akou váhou sa zohľadnili v ich kúpnych zmluvách s podnikateľom Slovnaft, a.s. pri stanovení rabatu na rok 2005.

Podnikatelia uviedli, že nemali vedomosť o tom, aké faktory mali vplyv na stanovenie výšky ich rabatu. Konkrétnu úroveň vplyvu niektorého z faktorov na fakturovanú veľkoobchodnú cenu motorovej nafty nevedel uviesť ani jeden z oslovených odberateľov motorovej nafty od podnikateľa Slovnaft, a.s.

Z vyššie uvedeného vyplýva, že odberatelia vôbec nevedeli na základe akých kritérií boli rabaty pridelené. Systém rabatov pri veľkoobchodnom predaji motorovej nafty pre odberateľov bol neprehľadný a nebolo možné zistiť konkrétnu úroveň jednotlivých cenotvorných činiteľov. Slovnaft, a.s. nepredložil úradu spôsob ako vyčíslil úroveň (výšku) jednotlivých faktorov, ktoré mali vplyv na výšku rabatu. Ich opodstatnenosť zdôvodňoval len všeobecne, napr. dodávky boli vo forme ucelených komôr, resp. odberateľovi dodával v malých cisternách, dodávky bolo možné realizovať non stop, odberateľ žiadal tankovať motorovú naftu do sudov, resp. priamo do strojov a pod.

Úrad preskúmal podnikateľom Slovnaft, a.s. poskytnuté obchodné podmienky pre odberateľov motorovej nafty aj v roku 2006.  Na základe predložených podkladov (spis č. 3674/PMÚ SR/2006 zo dňa 04.09.2006) úrad zistil aj v tomto roku také isté neopodstatnené cenové rozdiely v dodávkach motorovej nafty pre odberateľov ako v roku 2005, napríklad [...] (obchodné tajomstvo) mali zmluvnú zľavu [...] (obchodné tajomstvo) aj v roku 2006. Na druhej strane úrad zistil oproti roku 2005 ešte výraznejšie rozdiely v rabatoch, napríklad podnikatelia [...] (obchodné tajomstvo) mali v roku 2005 [...] (obchodné tajomstvo) prirážku k cenníkovej veľkoobchodnej cene motorovej nafty [...] (obchodné tajomstvo). Táto prirážka v roku 2006 je výrazne vyššia, predstavuje [...] (obchodné tajomstvo). 

Úrad na základe vyššie uvedených skutočností dospel k záveru, že podnikateľom Slovnaft, a.s. poskytnuté rabaty pre jednotlivých odberateľov motorovej nafty v roku 2005 a 2006 viedli k nerovnakým podmienkam v porovnateľných transakciách. Rozdielny prístup podnikateľa Slovnaft, a.s. v poskytovaní rabatov na motorovú naftu v posudzovanom období nebol dostatočne odôvodnený a takýto prístup nebol ani opodstatnený. Úrad ďalej zistil, že rabatový systém podnikateľa Slovnaft, a.s. bol neprehľadný a netransparentný. 

Výška rabatov motorovej nafty bola dohodnutá s odberateľmi tak, že vo väčšine prípadov ani samotným odberateľom nebolo zrejmé z akých zliav, resp. prirážok sa skladá pre nich veľkoobchodná cena. Navyše odberatelia boli nútení odoberať motorovú naftu za aktuálnu veľkoobchodnú cenu stanovenú podnikateľom Slovnaft, a.s., nakoľko v kúpnych zmluvách neboli dohodnuté [...] (obchodné tajomstvo). Odberatelia prakticky nemali možnosť v prípade výhodnejšej ponuky odoberať od iných dodávateľov, nakoľko Slovnaft, a.s. stanovil [...] (obchodné tajomstvo).

Diskrimináciu umožňuje aj netransparentný rabatový systém a jeho nepredvídateľné uplatňovanie, kedy individuálnym odberateľom nebola známa výška rabatov ani skutočnosti, za aké podmienky rabaty prináležali.  

Na základe predložených podkladov, informácií a úradom zisteného stavu veci, úrad dospel k záveru, že podnikateľ Slovnaft, a.s. uplatňuje rozdielne podmienky pri zhodnom alebo porovnateľnom plnení voči jednotlivým odberateľom na relevantnom trhu veľkoobchodu s motorovou naftou. Popísaným správaním dominantného hráča na predmetnom trhu títo odberatelia môžu byť znevýhodňovaní v súťaži. Zo strany podnikateľa Slovnaft, a.s. došlo teda k diskriminácii podnikateľov 

podľa § 8 ods. ods. 2 písm. c) zákona na relevantnom trhu veľkoobchodu s motorovou naftou na území SR. 

Účastník konania vo svojej odpovedi na výzvu pred vydaním rozhodnutia k tejto časti rozhodnutia uviedol, cit.: „... napriek tomu, že vo formálnej a striktnej rovine možno dôjsť k záveru, že dominantný podnikateľ diskriminoval na trhu, takýto postup môže mať vo vzťahu ku koncovým spotrebiteľom ako aj vo vzťahu k tzv. „celkovému blahobytu“ pozitívny, dokonca pro - súťažný efekt.“ Slovnaft, a.s. ďalej uviedol, cit.: „napr. potenciálny postup, podľa ktorého by Spoločnosť (Slovnaft, a.s., poznámka úradu) poskytovala nižšie ceny na trhu tým zákazníkom, u ktorých by predpokladala, že sa obrátia na konkurenciu, by v konečnom dôsledku mal za následok zvýšenie intenzity súťaže, nakoľko takáto forma diskriminácie by umožňovala získavať zákazníkov konkurencie ako aj potenciálnych zákazníkov.“ 

Úrad súhlasí s názorom účastníka konania, že cenová diskriminácia môže mať za určitých okolností pozitívny efekt, avšak v tomto prípade na základe všetkých získaných dôkazov úrad dospel k opačnému záveru, a to že popísaným správaním podnikateľa Slovnaft, a.s. boli vytvorené podmienky pre znevýhodňovanie odberateľov motorovej nafty v súťaži. Na trhu veľkoobchodu s motorovou naftou Slovnaft, a.s. môže znevýhodňovať tých podnikateľov, ktorí majú sťažený prechod ku konkurencii, teda horšiu pozíciu zabezpečenia si dodávok motorovej nafty z iného zdroja ako od podnikateľa Slovnaft, a.s. (napr. poľnohospodári sú skupina odberateľov, na ktorú sa konkurenti podnikateľa Slovnaft, a.s. nezameriavajú). Slovnaft, a.s. využíva silu svojho postavenia na trhu a  závislosť určitých skupín odberateľov na ňom, t.j. tých, ktorí majú limitované možnosti zabezpečiť si iný zdroj dodávok. Na druhej strane podnikateľom, ktorí majú možnosť zabezpečiť si iný zdroj dodávok Slovnaft, a.s. poskytoval nižšie ceny. Takýto postup nemôže mať za následok zvýšenie intenzity súťaže, ale práve naopak, umožňuje dominantnému hráčovi udržať svojich zákazníkov, resp. získavať potenciálnych zákazníkov konkurencie. Z uvedeného vyplýva, že takáto diskriminácia nemôže mať žiadny pozitívny účinok na súťaž, ale vytvára bariéru pre efektívnu súťaž. 

Slovnaft, a.s. deklaruje [...] (obchodné tajomstvo) pre konečných užívateľov až [...] (obchodné tajomstvo) Sk/liter, ktoré podľa názoru úradu je významným rozdielom. Slovnaft, a.s. uviedol, že systém zliav/príplatkov vychádza z jasne definovaných parametrov. Úrad práve naopak preukázal, že okrem troch faktorov, ostatné parametre ceny súvisiace so zľavami, resp. príplatkami, boli udeľované netransparentne a diskriminačne. Túto skutočnosť Slovnaft, a.s. nepriamo potvrdzuje vyššie uvedeným [...] (obchodné tajomstvo). Odberatelia sa nestotožňujú s tvrdením podnikateľa Slovnaft, a.s., že zákazníkov vôbec nezaujíma samotná štruktúra, len konečná úroveň ceny a uvádzajú, že rokovania sú jednostranné, zákazník nemá informácie ani o metodike výpočtu základnej ceny, ani o tom, aké faktory majú vplyv na stanovenie výšky ich zliav/príplatkov.

Podľa § 33 zákona úrad vyzval listom č. 4051/PMÚ SR/2006 zo dňa 13.10.2006 účastníka konania pred vydaním rozhodnutia vo veci, aby sa ústne alebo písomne vyjadril k jeho podkladu a k spôsobu jeho zistenia, prípadne aby navrhol jeho doplnenie a podal mu informáciu o záveroch prešetrovania, ku ktorým na základe jemu dostupných informácií  a podkladov dospel. Účastník konania odpovedal na túto výzvu listom doručeným na úrad dňa 15.11.2006 (spis č. 4440/2006). Účastník konania sa vyjadril k záverom prešetrenia aj ústne. Jeho vyjadrenie na rokovaní s úradom obsahuje zápisnica zo dňa 06.12.2006, ktorá je súčasťou spisového materiálu. K hmotnoprávnym námietkam účastníka konania sa úrad vyjadril už v rámci jednotlivých častí odôvodnenia rozhodnutia a k namietaným procesným pochybeniam uvádza úrad nasledovné:

Slovnaft, a.s. namietal, že nakoľko väčšina údajov v spisovom materiáli bola označená ako predmet obchodného tajomstva tretích strán, nemal možnosť vyjadriť sa k podstatnej časti podkladov rozhodnutia a využiť tak právo mu priznané § 33 zákona. Účastník konania vo svojej námietke zároveň poukázal na to, že niektoré listy tretích strán označené ako obchodné tajomstvo nemohli mať podľa jeho názoru  charakter obchodného tajomstva v súlade s § 17 Obchodného zákonníka, napríklad list č. 141/2006 – Liptovské Pekárne.  

Informácie a podklady predložené tretími stranami úradu, ktorých označenie za obchodné tajomstvo v rozpore s § 17 Obchodného zákonníka Slovnaft, a.s. napáda, boli získané od zmluvných partnerov podnikateľa Slovnaft, a.s. Úrad obsahovo totožné informácie obdržal aj od samotného podnikateľa Slovnaft, a.s. (o všetkých odberateľoch), pričom Slovnaft, a.s. ich označil ako obchodné tajomstvo (a to napr. aj spôsob prepravy alebo vzdialenosť terminálu od podnikateľa, čo účastník konania namietal, že nemôže tvoriť predmet obchodného tajomstva). Úrad posúdil, či tieto informácie spĺňajú znaky obchodného tajomstva podľa § 17 Obchodného zákonníka, a to aj s ohľadom na to, že obsahovo zhodné informácie boli za obchodné tajomstvo označené aj účastníkom konania a overil u tretích strán nevyhnutnosť ich nezverejnenia. Pokiaľ podnikatelia tieto obsahovo totožné informácie označili ako predmet obchodného tajomstva, mali na to legitímne právo a bolo to v súlade s § 17 Obchodného zákonníka. Okrem toho, na základe tejto námietky účastníka konania úrad opätovne preveril, či všetky označené informácie a podklady považujú tretie strany za predmet obchodného tajomstva a v prípade, že ich tretie strany sprístupnili, sprístupnil ich aj úrad účastníkovi konania a zaslal mu ich listom č. 4659/PMÚ SR/2006 zo dňa 04.12.2006. Na základe uvedeného má úrad za to, že nedošlo k porušeniu práv účastníka konania priznaných mu § 33 zákona. 

Slovnaft, a.s. ďalej namietal, že  úrad nedostatočne zistil skutkový stav, a to z dôvodov, že medzi tvrdeniami jednotlivých podnikateľov ohľadom skladovacích kapacít existuje rozpor, ďalej z dôvodu slabej výpovednej hodnoty odpovedí podnikateľov, ktoré sa týkajú určenia minimálneho množstva čerpacích staníc potrebných na to, aby mohol podnikateľ efektívne podnikať na maloobchodnom trhu, ako aj z dôvodu nízkej dôveryhodnosti niektorých informácií poskytnutých tretími stranami počas šetrenia, nakoľko niektorí podnikatelia poskytli úplne zhodné informácie.  

Úrad sa problematikou skladovacích kapacít a námietkami účastníka konania k tejto problematike venoval už v časti Relevantné trhy. Úrad trvá na svojich záveroch tam uvedených a považuje za dostatočne preukázané, že žiadny rozpor medzi tvrdeniami jednotlivých podnikateľov ohľadom skladovacích kapacít neexistuje.  

Úrad zastáva názor, že vlastníci čerpacích staníc predložili v súvislosti s otázkou efektívneho podnikania odborné odhady alebo skutočné kalkulácie (tie sú označené ako obchodné tajomstvo) a nielen svoje nepodložené názory. Napriek tomu považuje úrad túto námietku ohľadom efektívneho podnikania za neopodstatnenú, nakoľko sa týka praktiky stláčania marží na maloobchodnom trhu, kde úrad nepreukázal protisúťažné správanie účastníka konania. 

Informácie predložené tretími stranami, ktoré účastník konania napáda, nie sú úplne totožné. Forma vyjadrenia sa podnikateľa nie je určená a ani rovnako vyjadrený názor nie je dôvod na spochybnenie dôveryhodnosti poskytnutej informácie. Navyše úrad predmetné informácie nemohol považovať za rozhodujúce pri posúdení zneužitia dominantného postavenia, nakoľko sa netýkali posudzovanej praktiky (diskriminácie), okrem vyjadrenia spoločnosti VION, pričom však tento podnikateľ nebol dotknutý diskrimináciou.

Na základe uvedeného považuje úrad námietky účastníka konania za účelové a neopodstatnené. Práve naopak, úrad má za to, že presne a úplne zistil skutočný stav veci a za týmto účelom si obstaral všetky potrebné podklady na rozhodnutie. Tieto posúdil jednotlivo i vo vzájomných súvislostiach a dospel k záverom uvedeným vyššie. 

VI. Pokuta 

	Z vyššie uvedeného odôvodnenia vyplýva, že konanie podnikateľa  Slovnaft, a.s. spočívajúce v diskriminácii jednotlivých podnikateľov je zneužívaním dominantného postavenia na relevantnom trhu a preto je podľa § 8 ods. 6 zakázané.
   
	Podľa § 38 ods. 1 zákona úrad za porušenie ustanovenia § 8 ods. 6 zákona uloží podnikateľovi pokutu do 10 % z obratu za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie. Pre posúdenie výšky pokuty úrad v súlade s § 38 ods. 4 zákona vychádzal z obratu podnikateľa Slovnaft, a.s. za rok 2005.
 
Úrad pri ukladaní pokuty postupoval podľa § 38 ods. 10 zákona, podľa ktorého úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku porušovania ustanovení tohto zákona. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií  úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, v prípade zneužitia dominantného postavenia najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom alebo získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania.

Pri posudzovaní závažnosti protisúťažného konania podnikateľa Slovnaft, a.s. voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o. pri veľkoobchodnom predaji automobilových benzínov úrad bral do úvahy povahu porušovania ustanovení zákona, dopad jeho konaní na trh a veľkosť relevantných trhov. 

Protisúťažné konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o. posudzované v tomto správnom konaní spočívalo v diskriminácii podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o. pri veľkoobchodnom predaji automobilových benzínov. Slovnaft, a.s. uplatňoval rozdielnu zľavu zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny a tým znevýhodňoval podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o. v súťaži. Slovnaft, a.s. uplatňoval voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava a podnikateľovi OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava rozdielnu zľavu zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny, čím došlo k tomu, že podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava účtoval za jednotku odobratého automobilového benzínu vyššiu cenu ako podnikateľovi OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava, aj keď od neho odobral vyšší objem automobilového benzínu ako podnikateľ OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava. Uvedená diskriminácia podnikateľa SHELL Slovensko, s.r.o., Bratislava na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi mohla znevýhodniť podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava aj na trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi, nakoľko vyššiu cenu za nakúpený tovar musel premietnuť buď do zníženia svojej marže alebo do zvýšenia ceny automobilových benzínov pre konečných spotrebiteľov. Toto konanie posúdil úrad ako zneužívanie dominantného postavenia na relevantnom trhu podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona. 

Vzhľadom na to, že podnikatelia OMV Slovensko, s. r.o., Bratislava a SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava sú najväčšími odberateľmi automobilových benzínov od účastníka konania Slovnaft, a.s. (ich odobratý objem je [...] % (obchodné tajomstvo) celkového odobratého objemu), ako aj vzhľadom na skutočnosť, že po účastníkovi konania sú najvýznamnejšími hráčmi na trhu, posudzované protiprávne konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. zamerané voči svojmu najväčšiemu konkurentovi na trhu maloobchodu podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava mohlo mať nepriaznivý dopad na súťaž na relevantnom trhu veľkoobchodu i maloobchodu s automobilovými benzínmi na území SR. 

Pri hodnotení závažnosti konania úrad bral do úvahy aj veľkosť relevantného trhu. Tovarový relevantný trh zahŕňa všetky veľkoobchodné dodávky automobilových benzínov na územie SR uskutočnené jednak účastníkom konania a jednak ostatnými dodávateľmi, pričom ročný objem tohto trhu predstavuje cca 900 miliónov litrov. Z geografického hľadiska veľkosť relevantného trhu zahŕňa celé územie Slovenskej republiky. Na základe uvedeného považuje úrad relevantný trh veľkoobchodu s automobilovými benzínmi, na ktorom došlo k zneužívaniu dominantného postavenia podnikateľom Slovnaft, a.s., za veľký.    

Na základe vyššie uvedeného úrad považuje konania podnikateľa Slovnaft, a.s. smerujúce voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o. za závažné. 

Ďalej pri určovaní výšky pokuty za protiprávne konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. smerujúce voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o. úrad posudzoval dĺžku porušovania zákona. 

K porušovaniu zákazu zneužívania dominantného postavenia formou diskriminácie podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o. podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona dochádzalo v čase od 01.01.2005 do 31.12.2005. Toto konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. teda trvalo jeden rok, čo úrad považuje za krátkodobé porušovanie ustanovení zákona. 

Pri posudzovaní závažnosti protisúťažného konania podnikateľa Slovnaft, a.s. voči odberateľom motorovej nafty úrad bral do úvahy povahu porušovania ustanovení zákona, dopad jeho konaní na trh a veľkosť relevantných trhov. 

Protisúťažné konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. voči odberateľom motorovej nafty posudzované v tomto správnom konaní spočívalo v ich diskriminácii pri veľkoobchodnom predaji motorovej nafty. Vyššie popísaným správaním dominantného hráča voči odberateľom títo podnikatelia môžu byť znevýhodňovaní v súťaži. Toto konanie úrad posúdil ako zneužívanie dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona.

Protiprávne konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. zamerané voči odberateľom motorovej nafty má dopad na podnikateľov v podobe vyššej ceny za nakúpený tovar a aj na spotrebiteľov, nakoľko títo odberatelia motorovej nafty svoje zvýšené náklady na trhu výrobkov alebo služieb môžu premietnuť do svojich cien na úkor spotrebiteľov.

Pri hodnotení závažnosti konania úrad bral do úvahy aj veľkosť relevantného trhu. Tovarový relevantný trh zahŕňa všetky veľkoobchodné dodávky motorovej nafty  na územie SR uskutočnené jednak účastníkom konania a jednak ostatnými dodávateľmi, pričom ročný objem tohto trhu predstavuje cca 1,3 mld. litrov. Z geografického hľadiska veľkosť relevantného trhu zahŕňa celé územie Slovenskej republiky. Z tohto dôvodu úrad považuje relevantný trh veľkoobchodu s motorovou naftou, na ktorom došlo k zneužívaniu dominantného postavenia podnikateľom Slovnaft, a.s., za veľký.    
   
Na základe vyššie uvedeného úrad považuje konania podnikateľa Slovnaft, a.s. smerujúce voči odberateľom motorovej nafty za závažné. 

Pri určovaní výšky pokuty za protiprávne konania podnikateľa Slovnaft, a.s. smerujúce voči odberateľom motorovej nafty, posudzoval úrad ďalej dĺžku porušovania zákona. 

K porušovaniu zákazu zneužívania dominantného postavenia formou diskriminácie podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona dochádzalo od 01.01.2005 až do súčasnosti. Toto konanie podnikateľa Slovnaft, a.s. teda trvá takmer dva roky, čo úrad považuje za strednodobé porušovanie ustanovení zákona. 

Úrad pri určovaní konečnej výšky pokuty bral do úvahy aj skutočnosť, že diskriminujúce konania podnikateľa Slovnaft, a.s. ako voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava pri odbere automobilových benzínov, tak aj voči odberateľom motorovej nafty sú vykorisťovacími praktikami, ktoré sú menej závažné ako vylučovacie praktiky dominantov. Okrem toho vzal úrad do úvahy aj mieru dosiahnutých tržieb účastníka konania na území SR. 

Žiadne ďalšie okolnosti, ktoré by mohli ovplyvniť výšku uloženej pokuty, úrad nezistil. 

Na základe uvedeného úrad uložil účastníkovi konania za porušovanie ustanovení zákona, tzn. za zneužívanie dominantného postavenia formou diskriminácie podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o. pri veľkoobchodnom predaji automobilových benzínov podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona a formou diskriminácie odberateľov pri veľkoobchodnom predaji motorovej nafty podľa § 8 ods. 2 písm. c) zákona, pokutu vo výške 300 000 000 Sk. 

Vzhľadom na zistený skutkový stav úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie:

Podľa § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov proti tomuto rozhodnutiu možno podať na Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia, Drieňová 24, 826 03  Bratislava, rozklad do 15 dní odo dňa jeho doručenia. Podľa § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.        

         Ing. Emília Babiaková
     						             riaditeľka odboru
 					        zneužívania dominantného postavenia

Rozhodnutie sa doručí:

JUDr. Erika Csekes
Advokátka
Sasinkova 12
811 08 Bratislava