PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

Číslo: 2011/DZ/2/1/057                                       Bratislava 28.12.2011

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia, ako orgán príslušný podľa zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, v správnom konaní č. 0012/OZDP/2011 začatom dňa 25.05.2011 z vlastného podnetu vo veci podozrenia zo zneužívania dominantného postavenia podnikateľom ZSE Distribúcia, a.s., IČO 36 361 518, so sídlom Čulenova 6, Bratislava 816 47

rozhodol

1.	tak, že konanie podnikateľa ZSE Distribúcia, a.s., IČO 36 361 518, so sídlom Čulenova 6, Bratislava 816 47, spočívajúce v  účtovaní neprimerane vysokého poplatku za vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera – Položka č. 21, v čase od 01.04.2008 do 31.03.2010 podľa: 
–	Prílohy k príkazu predstavenstva č. D4.2.0.5 – „Cenník služieb distribúcie elektriny ZSE Distribúcia, a.s., platný od 1. apríla 2008 – s duálnym zobrazením cien“. Bratislava, 1. august 2008, kde Položka č. 21 bola vo výške 27,559 eur bez DPH; 
–	Prílohy k príkazu predstavenstva č. D4.2.0.5 – „Cenník služieb distribúcie elektriny ZSE Distribúcia, a.s., platný od 1. januára 2009 – s duálnym zobrazením cien“. Bratislava, 1. december 2008, kde Položka č. 21 bola vo výške 27,559 eur bez DPH;
–	Príkazu výkonného riaditeľa č. D5.15 – „Cenník služieb distribúcie elektriny ZSE Distribúcia, a.s.“. Bratislava, 1. máj 2009, kde Položka č. 21 bola vo výške 27,559 eur bez DPH;
–	Príkazu výkonného riaditeľa č. D5.18 – „Cenník služieb distribúcie elektriny ZSE Distribúcia, a.s.“. Bratislava, 1. január 2010, kde Položka č. 21 bola vo výške 27,31 eur bez DPH

je zneužitím dominantného postavenia prostredníctvom priameho vynucovania neprimeraných cien podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov na relevantnom trhu merania elektriny na „časti vymedzeného územia“ prevádzkovateľa distribučnej sústavy – ZSE Distribúcia, a.s. a  je preto podľa § 8 ods. 6 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov zakázané;

2.	na základe § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov tak, že za zneužitie dominantného postavenia uvedeného v bode 1 tohto rozhodnutia ukladá podnikateľovi ZSE Distribúcia, a.s., so sídlom Čulenova 6, Bratislava 816 47, IČO 36 361 518 peňažnú pokutu vo výške

150 000 eur

slovom stopäťdesiattisíc eur, ktorú je povinný uhradiť v lehote 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia Protimonopolnému úradu Slovenskej republiky na účet 7000060793/8180 KS 1118 VS 201121057 vedený v Štátnej pokladnici.

Odôvodnenie:

(1)	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužívania dominantného postavenia (ďalej len „úrad“) obdržal písomné oznámenie od spoločnosti Slovakia Energy, s.r.o. (ďalej len „SVK EN, s.r.o.“) týkajúce sa najmä poplatku za vykonanie odpočtu pri zmene dodávateľa. Na základe tohto oznámenia bolo vykonané všeobecné prešetrovanie podľa § 22 ods. 1 písm. a) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“). 

(2)	Na základe výsledkov všeobecného prešetrovania začal úrad dňa 25.05.2011 z vlastného podnetu správne konanie č. 0012/OZDP/2011 podľa ustanovenia § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov voči spoločnosti ZSE Distribúcia, a.s. so sídlom Čulenova 6, Bratislava 816 47, IČO 36 361 518 (ďalej len „ZSE-D, a.s.“ alebo „ZSE Distribúcia, a.s.“). Lehota na vydanie rozhodnutia bola v súlade s § 30 zákona predĺžená predsedníčkou úradu do 31.12.2011.

(3)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. splnomocnila advokátsku kanceláriu ius aegis, s.r.o. so sídlom Ferienčíkova 7, 811 08 Bratislava na zastupovanie v predmetnom správnom konaní v plnom rozsahu. Spoločnosť ZSE-D, a.s. súhlasila, aby bola advokátska kancelária ius aegis, s.r.o. pri jednotlivých úkonoch v rovnakom rozsahu samostatne zastupovaná JUDr. Andreou Oršulovou, advokátkou, so sídlom Ferienčíkova 7, 811 08 Bratislava. 

(4)	V oznámení o začatí konania úrad uviedol, že predmetom správneho konania je preskúmanie, či poplatok účtovaný v čase od 01.04.2008 do 30.06.2010 a od 01.01.2011 do 28.02.2011 spoločnosťou ZSE-D, a.s. za vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera (Položka č. 21) podľa Cenníka služieb distribúcie elektriny ZSE Distribúcia, a.s. (ďalej len „Cenník“ alebo „Cenník služieb distribúcie elektriny ZSE-D, a.s.“) bol neprimerane vysoký, pričom úrad kvalifikoval toto konanie spoločnosti ZSE-D, a.s. ako dôvodné podozrenie z porušenia ustanovenia § 8 ods. 2 zákona. Podľa vyjadrenia účastníka konania nebol žiadnemu zákazníkovi v čase od 01.01.2011 do 28.02.2011 účtovaný poplatok za vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera podľa Cenníka vo výške 27,31 eur bez DPH. K uvedeniu starej ceny 27,31 eur bez DPH (platnej do 30.06.2010) v Cenníku (účinnom v čase od 01.01.2011 do 28.02.2011) „došlo omylom a nedopatrením“. 

(5)	Výzva pred vydaním rozhodnutia v zmysle § 33 zákona bola účastníkovi správneho konania zaslaná listom č. 4322/PMÚ SR/2011 dňa 03.11.2011 (ďalej len „Výzva“), ktorý sa k nej písomne vyjadril listom
doručeným úradu dňa 23.11.2011 zaevidovaným pod č. 4607/2011 (ďalej len „Vyjadrenie k výzve“). 

(6)	Úrad vo Výzve ohraničil dĺžku porušovania zákona obdobím od 01.04.2008 do 30.06.2010. Úrad skracuje dĺžku porušovania v prospech účastníka konania na obdobie od 01.04.2008 do 31.03.2010. Dôvodom skrátenia dĺžky porušovania je skutočnosť, že formálne síce bol poplatok za nadštandardný odpočet registrov elektromera vo výške 27,31 eur bez DPH súčasťou Cenníka účinného do 30.06.2010, avšak reálne nedošlo v období jeho účinnosti (01.04.2010 – 30.06.2010) k účtovaniu poplatku. Úrad pri skrátení dĺžky porušovania vychádzal z tvrdenia účastníka konania - list spoločnosti ZSE-D, a.s. doručený úradu dňa 03.11.2010 zaevidovaný pod č. 3758/2010. Z tohto listu vyplýva, že pri zmene dodávateľa k začiatku 3. kvartálu 2010 (t.j. k 01.07.2010) neboli odpočty pri zmene dodávateľa spoplatnené (samotné vykonanie odpočtov prebieha v predchádzajúcom kvartáli). Počas 2. kvartálu 2010 nadobudlo účinnosť novelizované Nariadenie vlády SR č. 317/2007 Z. z., ktorým sa ustanovujú pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou v zmení neskorších predpisov (ďalej len „Pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou“), podľa ktorého sa vykonanie odpočtu pri zmene dodávateľa muselo vykonať bezodplatne.

(7)	Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti posudzoval úrad v tomto správnom konaní správanie podnikateľa ZSE-D, a.s. v čase od 01.04.2008 do 31.03.2010.

(8)	Úrad pri priestorovom vymedzení relevantného trhu použil pojem „časť vymedzeného územia“. Vzhľadom na potrebu jednoznačnosti, nezameniteľnosti a určitosti výroku je potrebné uviesť nasledujúce skutočnosti vo vzťahu k označeniu relevantného trhu. Uvedený pojem je bežne používaný v elektroenergetike a je priamo definovaný v zákone č. 656/2004 Z. z. o energetike a o zmene niektorých zákonov (ďalej len „zákon o energetike“). Podľa § 2 písm. a) bod 6 zákona o energetike je „vymedzeným územím“ územie SR. Podľa § 2 písm. a) bod 7 zákona o energetike je „časťou vymedzeného územia“ „časť územia Slovenskej republiky, v ktorom je prevádzkovateľ prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľ distribučnej sústavy povinný zabezpečiť prenos elektriny alebo distribúciu elektriny, ...“. Podrobnejšie objasnenie skutočností ohľadom definície relevantného trhu je v časti 4. Relevantný trh (viď body (71) a nasl.). 

(9)	V priebehu správneho konania úrad na základe analýzy získaných podkladov a informácií dospel k nasledujúcim záverom.

1.	Aplikácia právnych predpisov

(10)	Pri preukazovaní, či konanie podnikateľa ZSE-D, a.s. napĺňa znaky správneho deliktu zneužívania dominantného postavenia, úrad aplikoval hmotno–právne normy účinné v čase, kedy k predmetnému konaniu došlo. Hodnotené konanie prebiehalo od 01.04.2008 do 31.03.2010. Vzhľadom na to úrad v hmotno-právnej oblasti postupoval podľa zákona
č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona
č. 465/2002 Z. z., zákona č. 204/2004 Z. z., zákona č. 68/2005 Z. z. a zákona č. 165/2009. Zákon č. 68/2005 Z. z. rozšíril s účinnosťou od 01.03.2005 demonštratívny výpočet foriem zneužívania dominantného postavenia o priame aj nepriame vynucovanie neprimeraných cien. Zákon č. 165/2009 Z. z. nemenil ustanovenia relevantné pre posúdenie tohto prípadu, preto úrad v ďalšom texte používa jednotný pojem „zákon“ alebo „zákon o ochrane hospodárskej súťaže“.

(11)	Úrad postupoval podľa procesno-právnych noriem účinných v čase predmetného správneho konania. Vzhľadom na to, že správne konanie začalo 25.05.2011, úrad postupoval podľa zákona v znení noviel platných a účinných v čase konania, t.j. v znení noviel č. 465/2002 Z. z., č. 204/2004 Z. z., č. 68/2005 Z. z. a č. 165/2009 Z. z. 

1.1	Kompetencia úradu

(12)	Elektroenergetika je súčasťou sieťových odvetví ako sú napr. telekomunikácie, plynárenstvo, tepelná energetika atď. Pojem sieťové odvetvia (vo všeobecnosti) znamená odvetvia, v ktorých sa pri poskytovaní služieb zákazníkom predpokladá využitie sieťovej infraštruktúry, pričom táto infraštruktúra sa považuje za prirodzený monopol.

(13)	Usporiadanie sektoru elektroenergetiky prešlo za predchádzajúce obdobie podstatnými zmenami. V minulosti boli spoločnosti pôsobiace v elektroenergetike organizované ako vertikálne integrované monopoly. Takéto podniky boli riadené jedným vedením a vlastnené štátom. V predchádzajúcich rokoch došlo k reorganizácii usporiadania spoločností pôsobiacich v rámci elektroenergetiky. V niektorých prípadoch došlo až k úplnému oddeleniu jednotlivých úrovní týchto podnikov. Vývoj teda zahŕňal najmä ich privatizáciu, liberalizáciu vstupu pre podnikateľov, ktorí poskytujú služby s využitím sieťovej infraštruktúry a napokon vertikálnu dezintegráciu medzi správou siete/sústavy a poskytovaním služieb s využitím sieťovej infraštruktúry (bližšie historický vývoj v oblasti elektroenergetiky viď bod (41) a nasl.). 

(14)	Pôvodný spôsob organizácie, resp. usporiadania odvetvia elektroenergetiky prostredníctvom vertikálne integrovaných monopolov bol nahradený novým modelom. Tento nový spôsob organizácie zahŕňa prevádzku a správu sietí/sústav (prirodzených monopolov) na „vrchnom trhu“ a súťaž na „spodnom trhu“, to znamená poskytovanie služieb prostredníctvom siete. 

(15)	V elektroenergetike (základné členenie elektroenergetiky viď bod (47) a nasl.) sú prenosové a distribučné sústavy považované za prirodzené monopoly a dodávka elektriny je službou, ktorá je poskytovaná na základe prístupu k týmto sústavám/sieťam. 

(16)	Zmeny, ktoré nastali v odvetví elektroenergetiky vyvolávajú otázky týkajúce sa príslušného zákonného a inštitucionálneho rámca v oblasti ochrany hospodárskej súťaže, resp. ochrany spotrebiteľov. Nový model usporiadania vzťahov v elektroenergetike, nastavený okrem iného aj Smernicou Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/54/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou (ďalej len „Smernica č. 2003/54/ES“) (ktorá bola implementovaná do právneho poriadku Slovenskej republiky zákonom č. 658/2004 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon 
č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov), chápe súťaž ako hlavnú silu, prostredníctvom ktorej sa zabezpečuje ochrana spotrebiteľov. 

(17)	V oblasti ochrany hospodárskej súťaže existujú paralelne popri sebe dva typy právnych predpisov – tradičné súťažné právne normy a regulačné právne normy. 

(18)	V podmienkach Slovenskej republiky je súťažnou právnou normou zákon o ochrane hospodárskej súťaže, ktorého účelom je ochrana hospodárskej súťaže na trhu výrobkov, výkonov, prác a služieb pred jej obmedzovaním ako aj vytváranie podmienok na jej ďalší rozvoj v prospech spotrebiteľov a zároveň upravuje právomoci a pôsobnosti úradu. Kompetencia úradu vydávať rozhodnutia o tom, že konanie alebo činnosť podnikateľa je zakázaná podľa zákona je upravená v ustanovení § 22 ods. 1 písm. b) zákona (zároveň úrad rozhoduje o uložení povinnosti zdržať sa takéhoto konania a o povinnosti odstrániť protiprávny stav). Ustanovenie týkajúce sa zneužívania dominantného postavenia podľa § 8 zákona o ochrane hospodárskej súťaže bolo unifikované s čl. 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (predtým čl. 82 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva). Ex post ochrana, ktorú zabezpečujú národné súťažné autority, resp. Európska komisia postihuje konanie, ktoré je v rozpore s pravidlami ochrany hospodárskej súťaže a smeruje k postihu konkrétneho protisúťažného správania.

(19)	Národným regulátorom v odvetví energetiky (elektroenergetika, plynárenstvo, tepelná energetika, vodárenstvo) je podľa § 3a a 5 zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o regulácii“) Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (ďalej len „ÚRSO“). Kompetenciou ÚRSO podľa § 5 zákona o regulácii je regulovať ceny na rôznych úrovniach trhu, vykonávať dohľad nad prístupom k infraštruktúre a udeľovať výnimky z povinnosti zabezpečiť prístup atď. Podľa ustanovenia § 5 ods. 1 zákona o regulácii, ÚRSO zabezpečuje „...transparentnú, nediskriminačnú a efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach, prijíma opatrenia na zlepšenie a podporu konkurenčného prostredia; a zabezpečuje účinné fungovanie trhu s tovarom a so službami v sieťových odvetviach.“ Podľa § 5 ods. 3 písm. c) zákona o regulácii vykonáva ÚRSO dohľad a ukladá sankcie za porušenia regulácie (podľa § 16 zákona o regulácii). Avšak skutková podstata zakazujúca zneužívanie dominantného postavenia evidentne nie je medzi povinnosťami ÚRSO stanovenými v zákone o regulácii. Regulačné úrady chránia hospodársku súťaž ex ante, prostredníctvom regulačných opatrení nastavujú podmienky hospodárskej súťaže do budúcna, vopred.

(20)	Ako bolo načrtnuté, subjekty pôsobiace v sieťových odvetviach musia konať v súlade s pravidlami na ochranu hospodárskej súťaže aj regulačnými právnymi normami. Tieto nástroje sa zásadne odlišujú z hľadiska svojich cieľov, úlohy, účelu a dostupných nápravných opatrení. Paralelné uplatňovanie predpisov na ochranu hospodárskej súťaže a regulačných predpisov potvrdzuje i výzva Európskej komisie adresovaná Slovenskej republike dňa 06.06.2008.

(21)	V európskom súťažnom práve existujú rozhodnutia, v ktorých sa aplikuje súťažné právo v sieťových odvetviach. V týchto rozhodnutiach bola stanovená hranica medzi tradičným súťažným a regulačným právom. Najnovším príkladom je Deutsche Telekom AG vs. Európska komisia, v ktorom Európska komisia uložila pokutu 12,6 miliónov eur spoločnosti Deutsche Telekom AG. V tomto prípade nemecký regulátor určil Deutsche Telekom AG cenový strop pri jednotlivých maloobchodných službách. Európska komisia aj napriek tejto regulácii zasiahla a skonštatovala, že v danom prípade ide o zneužívanie dominantného postavenia formou stláčania marží. Súdny dvor zamietol žalobu o zrušenie rozhodnutia Komisie, pričom súd uviedol nasledovné. Samotná skutočnosť, že zásahy regulačného orgánu podnietili spoločnosť Deutsche Telekom AG k udržaniu cenových praktík, ktoré viedli k stláčaniu marží „margin squeeze“, nemôže sama osebe vylúčiť jej zodpovednosť v zmysle článku 82 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“). Vzhľadom na to, že spoločnosť Deutsche Telekom AG mala k dispozícii rozhodovací priestor na zmenu svojich maloobchodných cien služieb prístupu pre koncových zákazníkov – bez ohľadu na uvedené zásahy (nemeckého regulátora) – možno zodpovednosť za stláčanie marží pripísať spoločnosti Deutsche Telekom AG (body 84 a nasl. uvedeného rozhodnutia).

(22)	Z rozhodovacej praxe Európskych súdov vyplýva, že článok 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa bude aplikovať aj v tom prípade, ak je určité konanie vyžadované národnou legislatívou, pritom však zostáva otvorená možnosť súťaže, ktorá môže byť autonómnym konaním podnikateľa obmedzená. Teda súťažné normy sa aplikujú, ak sa preukáže, že vnútroštátne právne predpisy ponechávajú priestor na to, aby hospodárska súťaž mohla byť vylúčená, obmedzená alebo narušená samostatným konaním podnikov. 

(23)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. vo Vyjadrení k výzve namietala, že jej nie je zrejmé, ako môže byť voči nej vedené konanie, predmetom ktorého je „nastavenie, resp. výška ceny za nadštandardný odpočet, keď táto bola stanovená priamo Pravidlami trhu v rámci podmienok ex ante regulácie, a nie ňou samotnou, a následne voči nej vyvodzovaná akákoľvek zodpovednosť za toto nastavenie.“. Účastník konania odvodzuje vylúčenie kompetencie úradu z Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou, Prílohy č. 2, časť D, bod 3: „Náklady spojené s odpočtom znáša nový subjekt zúčtovania alebo nový dodávateľ elektriny...“ a tým, že „... výška poplatku za vykonanie nadštandardného odpočtu bola súčasťou vecnej regulácie, t.j. aj keď nebola stanovená fixná, či maximálna sadzba daného poplatku, poplatok bol regulovaný, a to tak, že výška poplatku mohla zodpovedať len nákladom, ktoré boli vynaložené na vykonanie nadštandardného odpočtu“. 

(24)	Úrad ako všeobecný orgán ochrany hospodárskej súťaže má právo konať a rozhodnúť vo veciach zneužívania dominantného postavenia aj voči subjektom, ktoré pôsobia v elektroenergetike. Naviac zákon o regulácii v žiadnom zo svojich ustanovení nevylúčil pôsobnosť úradu konať v elektroenergetickom sektore. Takto formulovaná námietka účastníka konania by znamenala, že každý právny predpis vydaný ÚRSO predstavuje reguláciu a zároveň predstavuje vylúčenie kompetencie úradu, s čím sa nie je možné stotožniť a je to v rozpore s princípmi aplikácie súťažného práva v Európskej únii. Z vyššie uvedeného vyplýva, že zákon o ochrane hospodárskej súťaže sa vzťahuje na postup podnikateľov v oblasti elektroenergetiky vtedy, ak dochádza zo strany podnikateľa k obmedzovaniu hospodárskej súťaže. 

(25)	Nakoľko úrad mal dôvodné podozrenie z porušenia zákazu zneužívania dominantného postavenia spoločnosťou ZSE-D, a.s., otvoril v tomto prípade správne konanie vo veci účtovania neprimeraných cien spoločnosťou ZSE-D, a.s. za nadštandardný odpočet registrov elektromera. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že naplnenie skutkovej podstaty § 8 ods. 2 písm. a) nie je možné subsumovať pod žiadne z ustanovení zákona o regulácii a teda nespadá do právomoci ÚRSO. Naopak, keďže identifikované konanie podnikateľa ZSE-D, a.s. je možné charakterizovať ako zneužívanie dominantného postavenia, úrad zastáva názor, že je jednoznačne kompetentný v danom prípade konať.

(26)	Podľa čl. 2 ods. 2 Ústavy SR „Štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon.“. Z uvedeného vyplýva, že ÚRSO je oprávnený konať len v tých konkrétnych prípadoch a má kompetencie len v takom rozsahu, ktorý je daný príslušným zákonom, v tomto prípade zákonom o regulácii. 

(27)	Názor úradu je v súlade s rozsudkom NS SR č. 2 Sž 14/2004 z 28.02.2005 „Konania podnikateľov, pôsobiacich v sektore telekomunikácií (a iných), napĺňajú obsah pojmov definovaných len zákonom o ochrane hospodárskej súťaže (pri dohodách obmedzujúcich súťaž, pri kontrole koncentrácií a tiež pri zneužívaní dominantného postavenia) sú posudzované v zmysle tohto zákona orgánom nato zriadeným, ktorý na túto povinnosť vyplývajúcu z jeho postavenia prierezového regulátora nemôže rezignovať.“.

(28)	Proces zmeny dodávateľa je upravený v Pravidlách pre fungovanie trhu s elektrinou, v Prílohe č. 2 s názvom „Postup pri zmene dodávateľa elektriny a zmene bilančnej skupiny“. V časti D, bode 3 tejto prílohy bolo počas posudzovaného obdobia uvedené, že v prípade, ak odberné miesto nie je vybavené priebehovým meraním, môže sa určiť spotreba elektriny na tomto odbernom mieste odpočtom. Zároveň podľa Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou „...náklady spojené s odpočtom znáša nový subjekt zúčtovania alebo nový dodávateľ elektriny...“.

(29)	Úrad nespochybňuje samotný fakt účtovania poplatkov (ako uviedol aj vo Výzve). Avšak Pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou (Príloha č. 2, časť D, bod 3) neobsahujú informáciu o tom, že odpočet má byť uskutočňovaný iba vo výške nákladov, ako sa mylne snaží presadzovať účastník konania. Úrad vychádza z gramatického výkladu, ktorý hovorí iba o tom, že s odpočtom sú spojené určité náklady (náklady na jeho zabezpečenie), pričom tieto náklady nebude znášať odberné miesto, ani prevádzkovateľ distribučnej sústavy (ďalej len „PDS“), ale nový dodávateľ alebo nový subjekt zúčtovania.

(30)	Zavádzajúce je aj tvrdenie o tom, že takouto formuláciou v sekundárnej legislatíve by bola vylúčená kompetencia úradu. Podstatou neprimeraných cien je skúmanie výšky ceny, pričom ÚRSO žiadnym spôsobom nereguloval cenu za nadštandardný odpočet. To znamená, že v tomto prípade nebol zo strany ÚRSO vydaný Výnos upravujúci spôsob výpočtu ceny, ani zoznam ekonomicky oprávnených nákladov a nebolo vydané ani Cenové rozhodnutie, v ktorom by bola určená maximálna alebo pevná cena za nadštandardný odpočet.

(31)	Úrad trvá na tom, že jeho kompetencia konať v tejto veci je nesporná a vychádza z judikatúry Európskych súdov (viď body (21) a nasl.). Podľa judikatúry zásah súťažného úradu je možný, ak existuje voľnosť konania posudzovaného podnikateľa. Je zrejmé, že v tomto prípade existovala voľnosť konania spoločnosti ZSE-D, a.s., čomu zodpovedá aj zmena výšky poplatku za nadštandardný odpočet účtovaného spoločnosťou ZSE-D, a.s. v čase (viď body (121)). Rovnako to je aj pri skutočnosti, že regulácia zo strany ÚRSO v tomto prípade súvisí s podmienkami liberalizácie trhu s elektrinou. Je nesporné, že táto regulácia nijako nezbavila účastníka konania možnosti meniť výšku poplatku, teda konať samostatne. 

(32)	ÚRSO zrušil možnosť účtovať poplatok za nadštandardný odpočet (novelou Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou), avšak ÚRSO spoločnosti ZSE-D, a.s. neuložil v tejto veci žiadnu sankciu. V tejto súvislosti nemožno ani potenciálne hovoriť o porušení zásady ne bis in idem. Teda pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže zakotvené v zákone o ochrane hospodárskej súťaže vo forme kontroly ex post v tomto ohľade dopĺňajú regulačný rámec prijatý ÚRSO s cieľom regulovať elektroenergetické trhy ex ante.

(33)	Na záver tejto časti je možno zhrnúť, že spoločnosť ZSE-D, a.s. mala možnosť stanoviť cenu za nadštandardný odpočet autonómne a naviac cena za nadštandardný odpočet nebola v posudzovanom období regulovaná, preto je kompetencia úradu konať v tejto veci nespochybniteľná.

2.	Účastník konania

(34)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. bola založená za účelom splnenia zákonnej požiadavky na odčlenenie distribúcie od ostatných obchodných aktivít spoločností poskytujúcich integrované služby v oblasti elektrickej energie ustanovenej Smernicou č. 2003/54/ES. Spoločnosť Západoslovenská energetika, a.s. (ďalej len „ZSE, a.s.“) vyčlenila časť podniku, ktorý vykonával kľúčové distribučné činnosti a vložila ich do ZSE-D, a.s. Spoločnosť ZSE-D, a.s. začala počnúc 01.07.2007 vykonávať ako svoju hlavnú činnosť distribúciu elektriny (viac informácií o procese vyčlenenia spoločnosti ZSE-D, a.s. v bode (61) a nasl.). 

(35)	Podľa § 3 ods. 2 zákona podnikateľom na účely tohto zákona je podnikateľ podľa osobitného predpisu (Obchodný zákonník), ďalej fyzická osoba a právnická osoba, ich združenia a združenia týchto združení, ak ide o ich činnosti a konania, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť so súťažou bez ohľadu na to, či tieto činnosti a konania sú alebo nie sú zamerané na dosahovanie zisku. 

(36)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. je podľa výpisu z Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I, oddiel: Sa, vložka číslo: 3879/B právnickou osobou s právnou formou akciová spoločnosť. Hlavným predmetom podnikania spoločnosti ZSE-D, a.s. je distribúcia elektriny. Na uvedený predmet podnikania bolo spoločnosti ZSE-D, a.s. vydané povolenie ÚRSO
č. 2007E 0258 na dobu neurčitú s termínom začatia výkonu činnosti 1. júla 2007. 

(37)	K 31. decembru 2010 mala spoločnosť ZSE-D, a.s. v priemere 111 zamestnancov. V roku 2010 na dosiahnutie zisku vo výške 65 255 tis. eur pri výške tržieb 460 127 tis. eur vynaložila náklady v objeme 378 763 tis. eur.

(38)	Vzhľadom na uvedené ZSE-D, a.s. je podnikateľom podľa § 2 ods. 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov, a teda je aj podnikateľom podľa § 3 ods. 2 zákona.

(39)	Podľa § 25 ods. 3 písm. b) zákona účastníkom konania v prípade zneužívania dominantného postavenia podľa § 8 ods. 2 písm. a) je podnikateľ, ktorého činnosť alebo konanie je možným zneužívaním dominantného postavenia. Z uvedeného vyplýva, že jediným účastníkom konania v správnom konaní č. 0012/OZDP/2011 je podnikateľ ZSE-D, a.s.

3.		Všeobecné informácie o elektroenergetickom trhu 

(40)	Východiskovými právnymi normami pre oblasť elektroenergetiky sú zákon o energetike, zákon o regulácii, Pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou. 

3.1 	Vývoj trhu s elektrinou v SR

(41)	Elektroenergetický trh pozostáva z jednotlivých na seba nadväzujúcich úrovní. Podľa Záverečnej správy týkajúcej sa prieskumu hospodárskej súťaže v sektore energetiky (DG Competition, 2007) základnými úrovňami sú výroba elektriny, prenos elektriny vedeniami s napätím 400 kV a 220 kV, distribúcia elektriny vedeniami s napätím 110 kV a menej, predaj elektriny koncovým zákazníkom a veľkoobchod s elektrinou. V správe sa pripúšťa aj vyčlenenie niektorých služieb (ako napr. merania) ako samostatnej, dodatočnej aktivity. Prirodzený vývoj v sektore elektroenergetiky mal prostredníctvom procesov reštrukturalizácie, privatizácie a unbundlingu (viď bod (44)) za následok postupné oddeľovanie jednotlivých úrovní. 

(42)	V rámci reštrukturalizácie slovenskej energetiky v roku 1990 vyčlenením zo Slovenského energetického podniku, š.p. vznikli na regionálnom princípe tri samostatné distribučné/rozvodné energetické podniky. Vznikli Západoslovenské energetické závody, š.p., Stredoslovenské energetické závody, š.p. a Východoslovenské energetické závody, š.p., čím došlo k oddeleniu distribúcie elektriny a dodávky elektriny od jej výroby a prenosu. 

(43)	Týmto bola pôvodne jedna spoločnosť - Slovenský energetický podnik, š.p. rozdelená, pričom na regionálnom princípe vznikli tri vertikálne integrované podniky zastrešujúce distribúciu a dodávku elektriny. Štátom vlastnené regionálne distribučné/rozvodné energetické podniky boli v roku 2001 na základe rozhodnutia vlády o ich privatizácii pretransformované na akciové spoločnosti. 

(44)	K 01.07.2007 bola na základe požiadavky kladenej európskou legislatívou (viď bod (34)) odčlenená distribúcia elektriny od činností nesúvisiacich s distribúciou elektriny (unbundling). Na základe odčlenenia činností distribúcie elektriny vznikli na regionálnom princípe podniky so samostatnou právnou subjektivitou zaoberajúce sa distribúciou elektriny. Vyčlenené regionálne distribučné spoločnosti ostali spolu s dodávateľmi elektriny súčasťou vertikálne integrovaných podnikov ZSE, SSE, VSE. V prípade ZSE je dodávateľom elektriny ZSE Energia, a.s. (ďalej len „ZSE-E, a.s.“) a distribútorom ZSE-D, a.s., v prípade SSE je dodávateľom Stredoslovenská energetika, a.s. a distribútorom Stredoslovenská energetika - Distribúcia, a.s. (ďalej len „SSE-D, a.s.“) a v prípade VSE je dodávateľom Východoslovenská energetika, a.s. a distribútorom Východoslovenská distribučná, a.s. (ďalej len „VSDS, a.s.“). Vlastnícka štruktúra troch vertikálne integrovaných podnikov sa teda na základe unbundlingu nezmenila.

(45)	Výroba a prenos elektriny boli do roku 2001 vykonávané spoločnosťou Slovenské elektrárne, a.s. Na začiatku roku 2002 došlo k vyčleneniu prenosovej sústavy zo spoločnosti Slovenské elektrárne, a.s. a k vytvoreniu samostatného podniku Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a.s. (ďalej len „SEPS, a.s.“). Od tohto dátumu pôsobí SEPS, a.s. ako prevádzkovateľ prenosovej sústavy, ktorý je až do súčasnosti100%-ne vlastnený štátom. 

(46)	V rokoch 2004 až 2006 bol postupne nadobudnutý väčšinový podiel v spoločnosti Slovenské elektrárne, a.s. talianskou energetickou skupinou Enel, SpA. Slovenské elektrárne, a.s. vykonávajú v súčasnosti výrobu a predaj elektriny.

3.2	Vertikálne členenie trhu s elektrinou

(47)	Postupné otváranie trhu s elektrinou, proces unbundlingu a požiadavky kladené európskou legislatívou jednoznačne poukazujú na to, že trh s elektrinou možno vertikálne deliť v zmysle popísaných úrovní. Tieto úrovne sú taktiež východiskom pri definovaní relevantných trhov v elektroenergetike. Na každej z úrovní sú využívané iné aktíva a zdroje, výsledkom je iná trhová štruktúra a odlišné súťažné podmienky pre každú z týchto úrovní. Jednotlivé úrovne sú navzájom nezastupiteľné, pričom však na seba navzájom nadväzujú. 

3.2.1	Výroba elektriny

(48)	Výroba elektriny prebieha prostredníctvom zariadení, ktoré vyrábajú elektrinu. Výrobca elektriny je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá má oprávnenie na výrobu elektriny. Elektrina je vyrábaná predovšetkým v jadrových, vodných a tepelných elektrárňach. Tieto zdroje tvoria najväčší podiel na elektrine vyrobenej na území SR. Menšia časť vyrobenej elektriny pochádza z osobitných foriem výroby elektriny. Tieto zahŕňajú kombinovanú výrobu elektriny a tepla, výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov (solárne, veterné vodné elektrárne, elektrina vyrobená z biomasy) a výrobu elektriny z domáceho uhlia. Podľa inštalovaného výkonu sú Slovenské elektrárne, a.s. najvýznamnejším výrobcom elektriny na Slovensku. Vyrábajú elektrinu z viacerých zdrojov (jadrové, vodné, tepelné elektrárne). Na úrovni výroby elektriny pôsobia aj ďalší výrobcovia, ktorí disponujú zväčša iba jedným z uvedených typov elektrární. Ide predovšetkým o spoločnosti PPC Power, a.s., Slovnaft, a.s., U.S. Steel, a.s., Slovintegra, a.s., Mondi SCP, a.s., TEKO, a.s. Výroba elektriny môže prebiehať aj v elektrárňach, ktoré sú situované v areáloch priemyselných závodov, pričom elektrina je vyrábaná pre účely vlastnej spotreby. Vo všeobecnosti výroba elektriny nepodlieha cenovej regulácii. Elektrina vyrobená v SR môže byť spotrebovaná na území SR, ale taktiež môže byť vyvezená prostredníctvom prenosovej sústavy a cezhraničných vedení do okolitých štátov, resp. členských krajín EÚ. Rovnakým spôsobom môže byť dovezená na územie SR elektrina nakúpená z výrobných zdrojov mimo SR.

3.2.2	Prenos elektriny

(49)	Prenos elektriny je preprava elektriny prenosovou sústavou vedeniami s napätím 220 kV a 400 kV. Podľa § 2 písm. b) bod 4. zákona o energetike sa pod prenosom elektriny rozumie „...preprava elektriny prenosovou sústavou na vymedzenom území alebo preprava elektriny prenosovou sústavou z a do prepojených sústav členských štátov Európskej únie alebo tretích štátov.“. Podľa § 2 písm. b) bod 5. zákona o energetike sa pod pojmom prenosová sústava rozumie „...vzájomne prepojené elektrické vedenia zvlášť vysokého a veľmi vysokého napätia a elektroenergetické zariadenia potrebné na prenos elektriny na vymedzenom území, vzájomne prepojené elektrické vedenia a elektroenergetické zariadenia potrebné na prepojenie prenosovej sústavy s prenosovou sústavou mimo vymedzeného územia...“. V podmienkach SR zabezpečuje prenos elektriny spoločnosť SEPS, a.s. Ide o spoločnosť, ktorej 100%-ným vlastníkom je štát. Je prirodzeným monopolom, preto ceny za prenos elektriny podliehajú cenovej regulácii. SEPS, a.s. vykonáva prenos elektrickej energie na celom území SR, zabezpečuje prenos elektrickej energie z elektrární do distribučnej siete a veľkým odberateľom napojeným na 220 kV a 400 kV siete. Prostredníctvom vedení a elektrických staníc prenosovej sústavy sa realizuje dovoz, vývoz a tranzit elektrickej energie a jej presné meranie. 

3.2.3	Distribúcia elektriny

(50)	Distribúciou elektriny je preprava elektriny k odberateľom vedeniami s napätím 110 kV a nižším. Podľa § 2 písm. b) bod 7 zákona o energetike distribúciou elektriny je „preprava elektriny distribučnou sústavou na časti vymedzeného územia“. Podľa bodu 8 tohto ustanovenia distribučnou sústavou sú „vzájomne prepojené elektrické vedenia veľmi vysokého napätia do 110 kV vrátane a vysokého napätia alebo nízkeho napätia a elektroenergetické zariadenia potrebné na distribúciu elektriny na časti vymedzeného územia; súčasťou distribučnej sústavy sú aj meracie, ochranné, riadiace, zabezpečovacie, informačné a telekomunikačné zariadenia potrebné na prevádzkovanie distribučnej sústavy“. 

(51)	Zjednodušene je možné povedať, že distribúcia elektriny je založená na tom, že do distribučnej sústavy vstupuje elektrina vyrobená jednotlivými výrobcami a distribuovaná elektrina je odoberaná koncovými odberateľmi elektriny. 

Fyzický a obchodný tok elektriny

(52)	Pre koncových odberateľov elektriny zabezpečuje PDS fyzickú prepravu elektriny, ktorú si „objednali“ u svojho dodávateľa elektriny. „Objednaná“ elektrina je fyzicky prepravená jednak prenosovou a následne distribučnou sústavou. Tento zjednodušený fyzický tok elektriny zachytáva schéma č. 1. Od fyzického toku elektriny odlišujeme obchodný tok elektriny. Zjednodušene sa dá obchodným tokom označiť proces, pri ktorom dodávateľ elektriny nakupuje elektrinu od výrobcov, a potom ju predáva odberateľom. Obchodný tok znamená, že dodávateľ elektriny v predstihu nakúpi elektrinu (komoditu), ktorú fyzicky dodá koncovému odberateľovi v čase, kedy ju koncový odberateľ reálne potrebuje. 

Schéma č.1: Toky elektriny.

Fyzický tok
 elektriny 

Výroba elektriny

Nákup, predaj, obchodovanie s elektrinou

Preprava elektriny

Distribúcia elektriny

Koncoví odberatelia

Obchodný tok elektriny

Zdroj: Spracované úradom

Prevádzkovatelia distribučných sústav

(53)	PDS zabezpečuje distribúciu elektriny prostredníctvom distribučnej sústavy pre užívateľov distribučnej sústavy. Prevádzkovať distribučnú sústavu možno na základe povolenia, ktoré vydáva ÚRSO. Distribúcia elektriny si vyžaduje súhlas viažuci sa na geografické územie, na ktorom PDS spravuje distribučnú sústavu. PDS je vlastníkom/správcom aktív potrebných na prevádzkovanie distribučnej sústavy. Elektroenergetické distribučné sústavy sú do súčasnosti považované za prirodzené monopoly, pretože pre každú časť vymedzeného územia existuje iba jeden vlastník/správca distribučnej sústavy, nakoľko by bolo ekonomicky neefektívne vybudovať paralelnú distribučnú sústavu. 

(54)	Na Slovensku existujú traja (tradiční) regionálni PDS na príslušných častiach vymedzeného územia, ktorí sú povinní zabezpečiť distribúciu elektriny. Na území Košického, Prešovského a časti Banskobystrického kraja poskytuje distribúciu elektriny spoločnosť VSDS, a.s. Na území Žilinského, Banskobystrického a časti Trenčianskeho a kraja poskytuje distribúciu elektriny spoločnosť SSE-D, a.s. Na území Bratislavského, Nitrianskeho, Trnavského a časti Trenčianskeho kraja poskytuje distribúciu elektriny spoločnosť ZSE-D, a.s. Iba pri týchto troch regionálnych PDS ide o distribučné sústavy väčšieho významu. 

(55)	Keďže distribúcia elektriny má charakter prirodzeného monopolu, platia sa za ňu poplatky, ktorých výška je určená regulátorom. Tieto poplatky má každý koncový odberateľ na faktúre. S distribúciou elektriny je však spojený určitý okruh služieb distribúcie, ktoré vo všeobecnosti nepodliehajú cenovej regulácii a každý PDS vydáva cenník týchto služieb. 

3.2.4	Dodávka elektriny 

(56)	Dodávka elektriny predstavuje predaj elektriny odberným miestam odberateľov elektriny v domácnostiach resp. mimo domácností (podnikateľský segment) pre konečnú spotrebu. Pre zrealizovanie dodávky elektriny je potrebné fyzicky prepraviť elektrinu cez prenosovú a distribučnú sústavu (viď bod (52), schéma č. 1). 

Proces liberalizácie na úrovni dodávky elektriny

(57)	Do roku 2005 neexistovala konkurencia v oblasti dodávky elektriny. Trh dodávky elektriny bol čiastočne otvorený konkurencii k 01.01.2005, odkedy mohli zmeniť dodávateľa iba odberatelia mimo domácností. Úplná liberalizácia nastala k 01.07.2007, kedy sa všetci koncoví odberatelia elektriny stali tzv. oprávnenými odberateľmi – v zmysle platnej legislatívy majú možnosť zmeniť svojho dodávateľa elektriny. V segmente dodávky elektriny pre odberateľov mimo domácností sa uplatňujú neregulované ceny, dodávka elektriny pre domácnosti podlieha cenovej regulácii. S postupným otváraním trhu dodávky elektriny rástol aj počet dodávateľov elektriny. To znamená, že postupne vznikala konkurencia trom tradičným dodávateľom elektriny pôsobiacim na území SR (ZSE-E, a.s., SSE, a.s., VSE, a.s.). V súčasnosti pôsobí na trhu dodávky elektriny niekoľko desiatok alternatívnych dodávateľov. V segmente dodávky elektriny do domácnosti pôsobí cez desiatku subjektov. 

(58)	Na základe priebehu liberalizácie a postupného otvárania trhu dodávky elektriny pre jednotlivé kategórie odberateľov je možné stanoviť určité trendy, ktoré predurčovali obchodné stratégie dodávateľov elektriny. V prvých rokoch liberalizácie sa dodávatelia elektriny sústredili predovšetkým na najväčších odberateľov, neskôr sa prejavila silnejúca konkurencia v segmente stredných odberateľov a až naposledy v segmente maloodberu. V rámci maloodberu bol viac atraktívny podnikateľský segment, konkurencia v segmente domácností sa rozvinula najneskôr a konkurenciu v segmente domácností možno až do súčasnosti považovať za najmenej intenzívnu. 

(59)	Vstup prvého nového dodávateľa elektriny do segmentu domácností sa uskutočnil až začiatkom roku 2008. Hoci z pohľadu dodávateľa elektriny je vstup do segmentu domácností atraktívny kvôli stabilnému diagramu dodávky bez veľkých výkyvov, oneskorenie reálneho vstupu do tejto časti trhu dodávok elektriny mohlo byť zapríčinené skutočnosťou, že segment dodávky elektriny do domácností sa vyznačuje určitými špecifikami, resp. odlišnosťami od segmentu dodávky elektriny pre podnikateľský segment. Hlavnými charakteristikami segmentu domácností sú nízke marže, cenová regulácia a jej spôsob, potreba vybudovania kontaktných centier a call-centier pre obsluhu zákazníkov. Otvorenie trhu dodávky elektriny v segmente domácností bolo od začiatku liberalizačného procesu poznačené nízkou informovanosťou odberateľov o možnosti zmeny dodávateľa. Uvedené špecifiká vplývajú na relatívne malú ochotu dodávateľov elektriny vstupovať do tohto segmentu. Naviac „proces zmeny dodávateľa je príliš ťažkopádny, zdĺhavý a administratívne náročný. Problémom sú aj výrazné procesné rozdiely medzi jednotlivými prevádzkovateľmi distribučných sústav“.

(60)	Vyššie popísané špecifiká segmentu dodávky elektriny do domácností majú za následok, že tradiční dodávatelia elektriny (ZSE-E, a.s., SSE, a.s., VSE, a.s.) zostali vo svojich regiónoch až do súčasnosti najvplyvnejšími dodávateľmi elektriny do domácností. 

3.3	Ekonomická skupina ZSE

(61)	Dňom 01.07.2007 prebehol v elektroenergetike unbundling, ktorý znamenal požiadavku kladenú legislatívou, oddeliť distribúciu elektriny od činností nesúvisiacich s distribúciou. Na základe unbundlingu vtedajšie spoločnosti ZSE, a.s., SSE, a.s. a VSE, a.s. jednotne navrhli oddelenie distribučnej sústavy formou vkladu časti podniku do stopercentnej dcérskej distribučnej spoločnosti. Teda došlo k právnemu oddeleniu činností spojených s prevádzkovaním distribučnej sústavy od ostatných činností, ktoré nesúvisia s distribúciou elektrickej energie.
 
(62)	Nakoľko úrad posudzuje správanie spoločnosti ZSE-D, a.s., detailnejšie sú popísané vzťahy iba v skupine ZSE.

(63)	Organizačná štruktúra skupiny ZSE, obsahujúca stručný popis základného predmetu činnosti spoločností patriacich do skupiny ZSE, je nasledovná:

Západoslovenská 
energetika, a.s.

- Materská spoločnosť. Zabezpečuje centrálne činnosti pre spoločnosti zo skupiny ZSE

ZSE Distribúcia, a.s.

100%
ZSE, a.s.

- prevádzkovateľ distribučnej sústavy

OTC, spol. s r.o.

100%
ZSE, a.s.

- servis elektromerov a transformátorov

E. ON IT Slovakia, spol. s r.o.

49%
ZSE, a.s.

- poskytovanie IT služieb

Enermont, spol. s r.o.

100%
ZSE, a.s.

- výstavba energetických zariadení

ZSE Energia, a.s.

100%
ZSE, a.s.

- dodávateľ elektriny

(64)	V súčasnosti je distribúcia elektriny vykonávaná jednou spoločnosťou a dodávka elektriny druhou spoločnosťou, avšak obe patria do jednej ekonomickej skupiny ZSE. ZSE, a.s. je 100%-ným vlastníkom akcií týchto spoločností. Na hospodárenie skupiny ZSE majú vplyv výsledky materskej spoločnosti ZSE, a.s., jej dvoch dcérskych spoločností ZSE-E, a.s. a ZSE-D, a.s., ktoré vznikli k 1. júlu 2007 a dcérskych spoločností Enermont, s.r.o., OTC, spol. s r.o., E. ON IT Slovakia, spol. s r.o.

(65)	Materská spoločnosť ZSE, a.s. pôsobí ako servisná organizácia pre svoje dcérske spoločnosti, najmä poskytovaním výstavby, opráv a údržby distribučnej siete, poskytovaním zákazníckych služieb, účtovníctva, controllingu a všeobecných administratívnych služieb. K 31.12.2010 mala ZSE, a.s. v priemere 1241 zamestnancov. V roku 2010 na dosiahnutie zisku vo výške 95 809 tis. eur vynaložila náklady v objeme 163 605 tis. eur. 

(66)	Spoločnosť ZSE-E, a.s. pôsobí ako dodávateľ elektriny pre koncových odberateľov elektriny mimo domácností aj v domácnostiach. K 31.12.2010 mala ZSE-E, a.s., v priemere 91 zamestnancov. ZSE-E, a.s., dosiahnutie zisku vo výške 25 112 tis. eur, pri výške tržieb 916 599 tis. eur vynaložila náklady v objeme 889 069 tis. eur.

(67)	Ako bolo uvedené, spoločnosť ZSE-D, a.s. bola založená z dôvodu zmien vyplývajúcich zo zákona o energetike podľa modelu unbundlingu, ktorý bol schválený orgánmi spoločnosti ZSE, a.s. Z hľadiska prezentácie distribučnej spoločnosti však napriek vyššie popísanému formálnemu rozdeleniu jednotlivých činností stále prevláda koncept spoločného využívania značky, designu a loga spoločností v rámci holdingových štruktúr.

(68)	Medzi materskou spoločnosťou ZSE, a.s. a ZSE-D, a.s. ako aj medzi ZSE, a.s. a ZSE-E, a.s. boli uzatvorené Rámcové zmluvy o spolupráci. 

(69)	Rámcové zmluvy o spolupráci upravovali, resp. upravujú vzťahy medzi ZSE-D, a.s. ako objednávateľom a ZSE, a.s. ako poskytovateľom. Podľa Rámcovej zmluvy o spolupráci sa ZSE, a.s. zaväzuje ZSE-D, a.s. [„oooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooooo.“]. 

(70)	Previazanosť skupiny ZSE podporuje skutočnosť, že materská spoločnosť ZSE, a.s. zastrešuje činnosti pre ZSE-D, a.s., ako aj pre ZSE-E, a.s. Materská spoločnosť následne niektoré zo zabezpečovaných činností ďalej outsourcuje, pričom takmer žiadne z týchto činností, nie sú vykonávané subjektmi mimo ekonomickej skupiny ZSE. 

4.	Relevantný trh

(71)	Nasledujúca časť rozhodnutia popisuje z právneho a vecného hľadiska tovarový relevantný trh a priestorový relevantný trh.

(72)	V zmysle § 3 ods. 3 zákona je relevantný trh priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné.

4.1	Tovarový relevantný trh

(73)	Podľa § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov, pričom ustanovenie § 3 ods. 5 zákona vymedzuje vzájomne zastupiteľné tovary ako tovary, ktoré sú zastupiteľné najmä z hľadiska ich fyzikálnych a technických charakteristík, ceny a účelu použitia.
 
(74)	Úrad v tomto správnom konaní posudzuje poplatok za vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera. Podstatou tohto poplatku je zistenie veľkosti spotreby elektriny za určité obdobie. 

Distribúcia elektriny a meranie elektriny 

(75)	Podľa § 24 ods. 2 zákona o energetike základnou povinnosťou PDS 
(a teda aj spoločnosti ZSE-D, a.s.) je zabezpečenie distribúcie elektriny. Distribúcia elektriny je fyzický tok elektriny uskutočňovaný elektrickými vedeniami hlavne za účelom zásobovania odberných miest koncových odberateľov elektrinou. 

(76)	Okrem distribúcie je PDS zodpovedný aj za meranie elektriny, ktoré svojou podstatou nie je distribúciou elektriny (t.j. fyzickou prepravou), avšak súvisí s prevádzkovaním distribučnej sústavy. Meranie elektriny je svojim charakterom a technickou podstatou odlišné od distribúcie elektriny. Účelom merania elektriny je zisťovanie údajov o veľkosti odberu elektriny z distribučnej sústavy, resp. o veľkosti dodávky elektriny do distribučnej sústavy. 

(77)	Naviac určité činnosti súvisiace s distribúciou elektriny a prevádzkovaním distribučnej sústavy musí vykonávať výlučne PDS vo vlastnej réžii, zatiaľ čo niektoré z týchto činností je možné outsourcovať na zmluvnom základe. Meranie elektriny nemusí byť reálne vykonávané PDS a je možné ho outsourcovať na iné subjekty.

(78)	Vzhľadom na charakter a účel posudzovaného poplatku - vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera nie je potrebné zaoberať sa samotným fyzickým tokom elektriny – distribúciou elektriny. Podľa úradu je vykonávanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera možné priradiť k povinnostiam PDS súvisiacich s meraním elektriny. 

Meranie elektriny

(79)	Meranie elektriny je samostatným okruhom povinností PDS. Za meranie elektriny možno označiť okruh povinností súvisiacich s vlastníctvom meracích prístrojov, inštaláciou meracích prístrojov na odberné miesta, zabezpečovaním údržby a overovaním správnosti merania, zabezpečovaním odpočtov elektriny a určením ich periodicity, poskytovaním nameraných údajov účastníkom trhu s elektrinou, zabezpečením obsluhy meracích prístrojov (servis, výmena, preskúšanie, parametrizácia, opätovná montáž, a pod.). 

(80)	Vykonávaním činností súvisiacich s meraním elektriny môže PDS poveriť inú odborne spôsobilú osobu. Tomuto zodpovedá aj situácia na Slovensku, kde každý z troch regionálnych PDS outsourcoval služby merania. V prípade ZSE-D, a.s. je meranie elektriny zabezpečované materskou spoločnosťou ZSE, a.s. prostredníctvom SLA (Service Level Agreement) s názvami Správa merania, Správa odpočtov, Kontrola a vyhodnotenie strát. 

(81)	Uvedené skutočnosti vedú úrad k záveru, že meranie elektriny tvorí odlišný okruh činností od distribúcie elektriny a úrad ho definuje ako samostatný tovarový relevantný trh. Relevantný trh merania elektriny zahŕňa podľa úradu najširší možný okruh povinností a činností vykonávaných PDS, ktoré sa dajú priradiť k vykonávaniu odpočtov.

(82)	Ako je uvedené vyššie, relevantný trh merania elektriny pozostáva z viacerých činností. Relevantný trh merania elektriny by bolo možné ďalej rozčleniť minimálne na dva čiastkové trhy – trh prevádzkovania meradiel a trh zaznamenávania a zisťovania spotreby. V prípade rozdelenia by sa vychádzalo najmä z odlišných charakteristík a účelu jednotlivých činností.

Čiastkové činnosti, z ktorých pozostáva meranie

(83)	Na trhu prevádzkovania meradiel sú poskytované služby ako inštalácia, údržba, montáž, demontáž a servis meracích zariadení. Služby na tomto trhu sú poskytované zmluvnými kontrahentmi pre distribučné spoločnosti, nakoľko vlastníkom a správcom meracích zariadení (elektromerov) sú distribučné spoločnosti. 

(84)	Podstatou služieb poskytovaných na trhu zaznamenávania a zisťovania spotreby je vykonávanie odpočtov, prípadne zisťovanie spotreby iným spôsobom pre potreby fakturácie za odobratú elektrinu.

(85)	Z vyššie uvedených čiastkových trhov by bolo možné minimálne trh zaznamenávania a zisťovania spotreby členiť v zmysle toho, či odberné miesto využíva alebo nevyužíva priebehové meranie.

(86)	Pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou v prílohe č. 4 časť B. s názvom „Typy meraní odberu elektriny z odberných miest“ ods. 1. rozoznávajú nasledovné typy meraní odberu elektriny z odberných miest:
a)	odberné miesto s priebehovým meraním a s diaľkovým odpočtom údajov (ďalej len „meranie typu A“), 
b)	odberné miesto s priebehovým meraním bez diaľkového odpočtu údajov (ďalej len „meranie typu B“),
c)	odberné miesto, pri ktorom sa používa iný spôsob odpočtu údajov bez priebehového merania (ďalej len „meranie typu C“).

Meranie elektriny s priebehovým  meraním a bez priebehového merania 

(87)	Trh zaznamenávania a zisťovania spotreby, o ktorom úrad uvažoval, by bolo možné ešte ďalej užšie členiť na trh zaznamenávania a zisťovania spotreby pre odberné miesta s priebehovým meraním a trh zaznamenávania a zisťovania spotreby pre odberné miesta bez priebehového merania. Pri tomto členení by sa vychádzalo zo skutočnosti, že služby poskytované pre tieto dva užšie trhy sa do značnej miery líšia. V oboch prípadoch je podstatou získanie údajov o spotrebe elektriny, odlišný je však spôsob zaznamenávania a zisťovania spotreby. Pri odberných miestach s priebehovým meraním sa vykonáva aj meranie dodržiavania maximálnej rezervovanej kapacity, rezervovanej kapacity, účinníka a pod. 

(88)	Priebehové meranie sa využíva pri odberných miestach s maximálnou rezervovanou kapacitou nad 150 kW. Pri priebehovom meraní je priebežne zaznamenávaná stredná hodnota elektrického činného výkonu za merací interval. Základným meracím intervalom (meracou periódou) pri priebehovom meraní je jedna štvrťhodina. Priebehové meranie môže byť vykonávané:
-	s diaľkovým odpočtom údajov a zistenie údajov z určeného meradla je vykonávané prostredníctvom telemetrických systémov bez nutnej fyzickej prítomnosti osoby na odbernom mieste pre vykonanie odpočtu - meranie typu A.
-	bez diaľkového odpočtu - meranie typu B. Odpočet určeného meradla a zistenie údajov z určeného meradla sa vykonáva bez použitia telemetrických systémov pomocou ručného terminálu za fyzickej prítomnosti osoby na odbernom mieste pre vykonanie odpočtu. Meranie typu B sa zvyčajne využíva v prípadoch, ak telekomunikačné prepojenie telemetrického systému s určeným meradlom nie je k dispozícii (v prípade ak neexistuje pokrytie signálom GPRS) alebo zriadenie merania typu A je neprimerane nákladné, prípadne je využívané pri odberných miestach, ktoré čakajú na inštalovanie diaľkového odpočtu (meranie typu A).

(89)	Bezpriebehové meranie sa využíva pri odberných miestach s maximálnou rezervovanou kapacitou pod 150 kW. Pri zaznamenávaní a zisťovaní spotreby bez priebehového merania - meraní typu C sa používa iný spôsob odpočtu údajov. Odpočet sa vykonáva výlučne fyzickým výjazdom na dané odberné miesto a je vykonaný pomocou ručného terminálu určeného na komunikáciu s určeným meradlom (ak to vybavenie určeného meradla dovoľuje) alebo sa odčíta počítadlo registra určeného meradla vizuálne. Pri odberných miestach bez priebehového merania sú použité tzv. registre elektromera. Registre sú obvykle nastavené na zobrazovanie stavu (kumulatívny nárast), kde spotreba je vyhodnotená ako rozdiel stavov registrov v danom účtovnom období. 

Zhrnutie

(90)	Úrad dospel k záveru, že od distribúcie elektriny je na základe odlišného charakteru a vecnej stránky možné oddeliť meranie elektriny. Skutočnosť, že distribúcia elektriny a meranie elektriny boli doposiaľ ponúkané len spoločne, nezdôvodňuje predpoklad jednotného trhu. Spojené výkony sú typické pre sieťové odvetvia. V tomto prípade spoločnosť ZSE-D, a.s. figuruje ako zodpovedná za distribúciu elektriny ako aj za meranie elektriny, pričom tento samotný fakt nehovorí o neoddeliteľnosti uvedených činností. 

(91)	Vykonané prešetrovanie vedie úrad k záveru, že tovarový relevantný trh nie je širší ako trh merania elektriny. Tovarový relevantný trh merania elektriny by sa mohol ďalej zúžiť na jednotlivé okruhy činností, z ktorých pozostáva meranie elektriny (viď bod (79)), resp. členiť niektorý z prípadných okruhov podľa toho, či ide o odberné miesto s priebehovým meraním alebo o odberné miesto bez priebehového merania (viď bod (87) a nasl.). Avšak takéto zúženie, resp. členenie nie je pre tento prípad potrebné. Vzhľadom na to, že spoločnosť ZSE-D, a.s. je prirodzeným monopolom, vymedzenie relevantného trhu ako trhu merania elektriny alebo vymedzenie relevantného trhu užším spôsobom nijako neovplyvní záver týkajúci sa dominantného postavenia na trhu. 

(92)	Prípadné zúženie definície tovarového relevantného trhu by so sebou prinášalo zvýšené bremeno kladené na spoločnosť ZSE-D, a.s. v súvislosti s enormným rozsahom potrebných informácií a podkladov. Bez ohľadu na to, či by úrad pristúpil k zúženiu tovarového relevantného trhu, nemalo by to vplyv na posúdenie postavenia ZSE-D, a.s. na príslušnom relevantnom trhu a dominantné postavenie podnikateľa ZSE-D, a.s. je nespochybniteľné.

4.2		Priestorový relevantný trh

(93)	Podľa § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

(94)	Podľa § 2 písm. a) bod 6 zákona o energetike je vymedzeným územím územie SR. Územie, na ktorom zabezpečujú distribúciu elektriny jednotliví PDS je označované ako časť vymedzeného územia. Preto sa na distribúciu elektriny vyžaduje Povolenie od ÚRSO viažuce sa k určitej časti vymedzeného územia, na ktorej má PDS oprávnenie prevádzkovať distribučnú sústavu. Na vymedzenom území SR existujú traja regionálni PDS a 164 miestnych PDS. Hlavné rozdelenie vymedzeného územia SR spočíva v rozdelení medzi troch regionálnych PDS (viď bod (54)). Regionálna distribučná sústava je nadradená miestnym distribučným sústavám. To znamená, že miestne distribučné sústavy nadväzujú na regionálnu distribučnú sústavu. 

(95)	Regionálni PDS nezabezpečujú distribúciu do odberných miest pripojených do miestnych distribučných sústav, i keď miestne distribučné sústavy „geograficky spadajú“ na územie príslušného regionálneho PDS. Nejde o sústavy rovnakého významu (viď body (54) a nasl.) a tieto sústavy sa vzájomne neprekrývajú. Pre každé odberné miesto distribúcia prostredníctvom jednej distribučnej sústavy nie je zastupiteľná s distribúciou prostredníctvom inej sústavy. To znamená, že ak je odberné miesto pripojené na miestnu distribučnú sústavu, tak distribútorom elektriny do tohto odberného miesta je prevádzkovateľ miestnej distribučnej sústavy a nie regionálny PDS a vice versa. Z tohto je zrejmé, že pre každé jedno odberné miesto je príslušná distribučná sústava prirodzeným monopolom. Platí to z pohľadu pripojenia k distribučnej sústave (každé odberné miesto má iba 1 zmluvu o pripojení do distribučnej sústavy), samotnej distribúcie a aj merania elektriny.

(96)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. teda zabezpečuje meranie elektriny iba pre odberné miesta pripojené do distribučnej sústavy, ktorú prevádzkuje. Meranie elektriny nadväzuje na územnú príslušnosť odberného miesta k danej distribučnej sústave. Kto konkrétne bude zákazníkovi poskytovať služby merania elektriny, je teda dané polohou odberného miesta. Priestorový relevantný trh je ohraničený územím, na ktorom pôsobí ZSE-D, a.s. ako PDS. 

(97)	Priestorovým relevantným trhom je teda územie, na ktorom pôsobí spoločnosť ZSE-D, a.s. ako PDS, pričom sa javí, že z tohto územia by sa mali vyňať distribučné územia prevádzkovateľov miestnych distribučných sústav. Pokiaľ ide o definíciu relevantného trhu, nie je potrebné uviesť vyňatie miestnych distribučných sústav z  územia spoločnosti ZSE-D, a.s. Táto skutočnosť je fakticky pokrytá významom označenia „časť vymedzeného územia“ prevádzkovateľa distribučnej sústavy – ZSE Distribúcia, a.s. Uvedené označenie samo o sebe vylučuje, aby na tomto území pôsobil, resp. zabezpečoval distribúciu elektriny iný PDS. 

Relevantný trh - záver

(98)	Úrad na základe vyššie uvedenej analýzy určil relevantný trh merania elektriny na „časti vymedzeného územia“ prevádzkovateľa distribučnej sústavy – ZSE Distribúcia, a.s. 

5.	Dominantné postavenie

(99)	Podľa § 8 ods. 1 dominantné postavenie na relevantnom trhu má podnikateľ alebo niekoľko podnikateľov, ktorí nie sú vystavení podstatnej súťaži a ktorí sa vzhľadom na svoju ekonomickú silu môžu správať nezávisle. Dominantné postavenie samo osebe nie je v rozpore s pravidlami hospodárskej súťaže a nie je zakázané, zakázané je jeho zneužívanie. 

(100)	Európsky súdny dvor definoval dominantné postavenie ako „pozíciu ekonomickej sily používanej podnikateľom, ktorá mu umožňuje brániť efektívnej súťaži, a to tak, že mu dáva potenciál správať sa do značnej miery nezávisle od konkurentov, odberateľov a v konečnom dôsledku aj od spotrebiteľov. 

(101)	Postavenie ZSE-D, a.s. je predurčené tým, že distribúcia elektriny má charakter prirodzeného monopolu. Vlastníctvo sietí (elektrických vedení) je historický dané na určitom území vždy jednej spoločnosti, budovanie paralelných sietí rovnakého významu je ekonomicky nevýhodné. Z tohto dôvodu je spoločnosť ZSE-D, a.s. jediným subjektom, ktorý môže na príslušnej časti vymedzeného územia zabezpečovať meranie elektriny – PDS je podľa § 24 ods. 2 písm. f) zákona o energetike „povinný zabezpečiť meranie elektriny v sústave a na požiadanie poskytovať namerané údaje jednotlivým účastníkom trhu s elektrinou“. 

Dominantné postavenie - záver

(102)	Úrad na základe vyššie uvedených skutočností konštatuje, že spoločnosť ZSE-D, a.s. má dominantné postavenie na relevantnom trhu merania elektriny na „časti vymedzeného územia“ prevádzkovateľa distribučnej sústavy – ZSE Distribúcia, a.s. 

6.	Praktika

(103)	Podľa § 8 ods. 2 zákona „Zneužitím dominantného postavenia na relevantnom trhu je najmä:

a)	priame alebo nepriame vynucovanie neprimeraných cien alebo iných neprimeraných obchodných podmienok,
b)	hrozba obmedzenia alebo obmedzenie výroby, odbytu alebo technického vývoja tovaru na úkor užívateľov, 
c)	uplatňovanie rozdielnych podmienok pri zhodnom alebo porovnateľnom plnení voči jednotlivým podnikateľom, ktorými sú alebo môžu byť títo podnikatelia znevýhodňovaní v súťaži, 
d)	viazanie súhlasu s uzavretím zmluvy na podmienku, že druhá zmluvná strana prijme aj ďalšie záväzky, ktoré svojou povahou alebo podľa obchodných zvyklostí nesúvisia s predmetom tejto zmluvy, alebo
e)	dočasné zneužívanie ekonomickej sily s cieľom vylúčiť súťaž.“.

(104)	V tejto časti úrad popisuje právne a ekonomické posúdenie správania sa spoločnosti ZSE-D, a.s. na vymedzenom relevantnom trhu. Podstata praktiky sa týka vykonávania odpočtov. Odpočty sú súčasťou povinností PDS súvisiacich s meraním elektriny. V rámci správneho konania úrad posudzuje cenu za vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera, ktorý je súčasťou činností súvisiacich s meraním elektriny. Úrad sa zaoberal týmto jedným poplatkom účtovaným spoločnosťou ZSE-D, a.s., nakoľko jeho cena v porovnaní s cenou ďalších dvoch regionálnych PDS sa javila ako veľmi vysoká a zároveň úrad mal indície od nových dodávateľov elektriny, že poplatok spôsobuje problémy na trhu dodávky elektriny do domácností.  

(105)	Poplatok spoločnosť ZSE-D, a.s. účtovala novým dodávateľom elektriny v rámci procesu zmeny dodávateľa pri odberných miestach odberateľov elektriny v domácnostiach a podnikateľskom segmente - maloodbere. Úrad analyzoval, či cenu za vykonanie nadštandardného odpočtu je možné považovať za neprimeranú v zmysle ustanovenia § 8 ods. 2 písm. a) zákona. 

(106)	Účelom odpočtu bez rozdielu toho, či ide o nadštandardný alebo štandardný odpočet, je zistenie spotreby na odbernom mieste. Kým štandardné odpočty sú vykonávané v pravidelných intervaloch, nadštandardné sú vykonávané ad-hoc na základe individuálnej požiadavky alebo pri zmene dodávateľa. Náklady súvisiace so štandardnými odpočtami si PDS započítavajú do regulovaných poplatkov. Nadštandardné odpočty sú individuálne fakturované subjektu, ktorý si odpočet „objednal“. „PDS je povinný štandardne zabezpečiť odpočet obchodného merania v pravidelných intervaloch. Pre odberateľov elektriny, ktorých odberné miesta sú napojené na sústavu vnn a vn sa vykonávajú jedenkrát za kalendárny mesiac a odberné miesta, ktoré sú napojené na sústavu nn, jedenkrát za rok v termíne podľa určenia PDS. V prípade požiadaviek účastníka trhu s elektrinou na zabezpečenie nadštandardného odpočtu (odpočet v skrátenom intervale, odpočet v inom termíne ako stanovil PDS, prípadne diaľkový odpočet...) náklady na jeho realizáciu hradí žiadateľ podľa platného cenníka PDS.“ 

(107)	Poplatok za vykonanie nadštandardného odpočtu je súčasťou Cenníka. Cenník sa skladá z viacerých položiek, pričom samotná položka „Vykonanie nadštandardného odpočtu“ pozostáva z dvoch samostatných položiek, ktorými sú „odpočet registrov elektromera“ a „odpočet profilu zaťaženia“. Úrad v tomto správnom konaní posudzoval iba položku „Odpočet registrov elektromera“. Položka „odpočet registrov elektromera“ súvisí s odpočtom pri odberných miestach bez priebehového merania (meranie bez záznamu profilu záťaže), zatiaľ čo „odpočet profilu zaťaženia“ je vykonávaný pri odberných miestach s priebehovým meraním.

(108)	Na základe informácii z trhu úrad získal indície, že výška poplatku za vykonanie nadštandardného odpočtu by mohla byť neprimerane vysoká a zároveň mohla zvyšovať vstupné náklady nových dodávateľov elektriny. Noví dodávatelia elektriny požadovali vykonanie nadštandardného odpočtu v rámci procesu zmeny dodávateľa pri odberných miestach odberateľov elektriny v domácnostiach a podnikateľskom segmente – maloodbere (viac v bode (113)). 

6.1.1	Porovnanie výšky ceny za nadštandardný odpočet účtovanej ZSE-D, a.s. z časového hľadiska

(109)	PDS je zodpovedný na príslušnej časti vymedzeného územia za meranie elektriny a poskytovanie nameraných údajov účastníkom trhu s elektrinou. Konkrétny spôsob (akým bude táto povinnosť zabezpečená) je vždy závislý na rozhodnutí PDS. Je teda na rozhodnutí PDS, či tieto úkony bude vykonávať vo vlastnej réžii, alebo outsourcuje tieto úkony, prípadne ich časť, na iné spoločnosti. Aj v prípade outsourcovania PDS rozhoduje o tom, či si zabezpečenie konkrétnej služby objedná u spoločnosti z vlastnej ekonomickej skupiny, prípadne u nezávislého subjektu. 

(110)	Spoločnosť ZSE-D, a.s., ktorá je zodpovedná za meranie elektriny na príslušnej časti vymedzeného územia, outsourcovala uskutočňovanie odpočtov prostredníctvom RZ a príslušných SLA (viď body (69) a (80)) na materskú spoločnosť ZSE, a.s. Materská spoločnosť outsourcovala fyzický výkon odpočtov v období od 19.12.2007 do 31.03.2010 na dcérsku spoločnosť Enermont, spol. s r.o. Od 01.04.2010 po súčasnosť je zabezpečovanie fyzického výkonu odpočtov registrov elektromera súčasťou zmlúv uzatvorených medzi spoločnosťou ZSE, a.s. a živnostníkmi (43 odpočtárov). 

Vývoj a účtovanie ceny za nadštandardný odpočet

(111)	Pri procese zmeny dodávateľa je nevyhnutné určenie spotreby na odbernom mieste. Toto je potrebné pre ukončenie vzťahu s pôvodným dodávateľom elektriny a zároveň východiskom pre vzťah s novým dodávateľom. 

(112)	Určenie spotreby na odbernom mieste bez priebehového merania bolo podľa Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou účinných do 31.05.2010 možné dvoma spôsobmi, a to odpočtom registrov elektromera prostredníctvom distribučnej spoločnosti alebo „nahlásením“, ak odberateľ elektriny alebo nový dodávateľ elektriny odčíta hodnoty elektromera, ktoré po ich nahlásení potvrdí pôvodný dodávateľ elektriny. 

(113)	Pre určenie spotreby pri zmene dodávateľa bola využívaná výlučne možnosť vykonania odpočtu na odbernom mieste prostredníctvom ZSE-D, a.s. (viď reakcia úradu na pripomienky účastníka konania (XVIII)).

(114)	V procese zmeny dodávateľa vystupoval nový dodávateľ ako splnomocnenec. Nový dodávateľ v mene odberného miesta vypovedal zmluvu s pôvodným dodávateľom a zároveň komunikoval v mene odberného miesta aj s PDS. Z tohto dôvodu bol nový dodávateľ subjektom, ktorý od PDS požadoval nadštandardný odpočet a zároveň musel uhrádzať poplatok za jeho vykonanie.

(115)	Nadštandardné odpočty vykonávané od vzniku ZSE-D, a.s. k 01.07.2007 do dátumu 31.03.2008 neboli spoplatňované, nakoľko neboli súčasťou žiadneho cenníka a legislatíva umožňujúca účtovanie poplatku bola účinná od 01.01.2008. 

(116)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. účtovala od 01.04.2008 do 31.03.2010 poplatok za nadštandardný odpočet vo výške 27,559 resp. 27,31 eur bez DPH. Poplatok v tejto výške začal účastník konania uplatňovať (fakturovať) v čase vstupu alternatívnych dodávateľov elektriny do domácností, ktorí sú konkurentmi spoločnosti ZSE-E, a.s. V tomto období bolo spoplatnených 8866 odpočtov súvisiacich so zmenou dodávateľa elektriny. Všetky tieto odpočty boli uhradené novými dodávateľmi elektriny. 

(117)	Dňa 25.03.2010 bolo spustené medzirezortné pripomienkové konanie k návrhu Pravidiel trhu s elektrinou. Súčasťou predkladaného návrhu bolo aj ustanovenie týkajúce sa povinnosti bezodplatného vykonania odpočtu pri zmene dodávateľa. K 01.06.2010 boli Pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou novelizované, pričom od tohto dátumu musí byť určovanie spotreby pri zmene dodávateľa vykonávané bezodplatne: „Prevádzkovateľ sústavy bezodplatne určí spotrebu elektriny pre odberné miesto, ktoré nie je vybavené priebehovým meraním, odpočtom alebo prepočtom ku dňu vykonania zmeny dodávateľa elektriny podľa priemernej dennej spotreby elektriny na danom odbernom mieste na základe údajov podľa posledných fyzických odpočtov odberného miesta.“.

(118)	Teda v súčasnosti účinné Pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou umožňujú dva spôsoby určenia spotreby, a to odpočtom alebo prepočtom. Pri určovaní spotreby odpočtom vznikajú určité náklady, ktoré podľa novelizovaných pravidiel už nie sú uhrádzané novým dodávateľom elektriny, ale znáša ich PDS. Naopak pri určovaní spotreby elektriny prepočtom nevznikajú takéto dodatočné náklady.

(119)	Zmenou legislatívy a vzhľadom na narastajúci počet zmien dodávateľa elektriny čelila spoločnosť ZSE-D, a.s. tlaku na efektívnosť a minimalizáciu nákladov súvisiacich s určovaním spotreby pri zmene dodávateľa. Na základe novelizovaných Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou by vzniknuté náklady na odpočet znášala spoločnosť ZSE-D, a.s. Preto pristúpila k určovaniu spotreby elektriny prepočtom ku dňu zmeny dodávateľa elektriny. 

(120)	Aj keď spoločnosť ZSE-D, a.s. pristupuje k určovaniu spotreby pri zmene dodávateľa prepočtom, nadštandardný odpočet ostal naďalej súčasťou Cenníkov účinných od 01.04.2010 a od 01.07.2010. Avšak podľa tvrdenia ZSE-D, a.s. od dátumu 01.04.2010 nenastali žiadne spoplatnené situácie podľa tejto položky Cenníka. 

(121)	Cena za nadštandardný odpočet bola v Cenníku účinnom od 01.07.2010 znížená z 27,31 eur bez DPH na 10,47 eur bez DPH. Podľa Vyjadrenia k výzve došlo k zmene ceny v dôsledku reštrukturalizačných zmien v skupine ZSE, ktoré prebehli k 31.03.2010. Zmenou poskytovateľa odpočtov (zo spoločnosti Enermont, spol. s r.o. na živnostníkov) prešla spoločnosť ZSE-D, a.s. na efektívnejšie zabezpečovanie odpočtov. V takto vykalkulovanej cene sa prejavila nákladová úspora vyplývajúca z prechodu na efektívnejší spôsob zabezpečovania odpočtov. Túto cenu je teda možné následne použiť pri porovnávaní (viď body (124) a nasl.). 

	Schéma č. 2: Časové súvislosti posudzovaného konania

	Zdroj: Spracované úradom z verejne dostupných informácii
Porovnanie výšky ceny za nadštandardný odpočet v čase

(122)	Úrad použil pri preukazovaní praktiky porovnávaciu (benchmarkovú) metódu. Preukázanie praktiky je založené na porovnaní výšky poplatku za nadštandardný odpočet v čase a zároveň na porovnaní poplatku s poplatkami za obdobné služby vykonávané ostatnými dvoma regionálnymi PDS pôsobiacimi na častiach vymedzeného územia SR.

(123)	Tabuľka č. 1 obsahuje vývoj ceny za nadštandardný odpočet v jednotlivých obdobiach platnosti Cenníka spoločnosti ZSE-D, a.s. 

Tabuľka č. 1: Vývoj ceny za nadštandardný odpočet registrov elektromera 
Obdobie platnosti Cenníka služieb distribúcie ZSE-D, a.s.	Cena za nadštandardný odpočet registrov elektromera (ceny v eur bez DPH)	
01.07.2007-31.03.2008	neexistencia cenníka	
01.04.2008-31.12.2008	27,559	
01.01.2009-30.04.2009	27,559	
01.05.2009-31.12.2009	27,559	
01.01.2010-31.03.2010	27,31	
01.04.2010-30.06.2010	27,31	
01.07.2010-31.12.2010	10,47	
01.01.2011-28.2.2011	10,47	
01.03.2011-súčasnosť	9,34	
Zdroj: Cenníky služieb distribúcie elektriny ZSE-D, a.s.

(124)	Porovnaním výšky cien za nadštandardný odpočet v období od 01.04.2008 do 31.03.2010 je zrejmé, že spoločnosť ZSE-D, a.s. účtovala za službu nadštandardného odpočtu cenu o 160,8 % vyššiu, ako bola táto cena upravená v Cenníku účinnom od 01.07.2010. Úrad teda porovnáva cenu 27,31 eur bez DPH (účtovanú v období od 01.04.2008 do 31.03.2010) s cenou 10,47 eur bez DPH (účinnou v období od 01.07.2010). Cena 10,47 eur bez DPH bola výsledkom prechodu na efektívnejší spôsob zabezpečovania odpočtov (viď bod (121)). Keďže kvôli zmenám v legislatíve by spoločnosť ZSE-D, a.s. znášala náklady na odpočty, musela zefektívniť zabezpečovanie odpočtov (viď bod (119)). Cenu 10,47 eur bez DPH je teda možné považovať za cenu, ktorá v daných podmienkach najviac zodpovedá nákladom efektívne vynakladaným na zabezpečenie služby nadštandardného odpočtu a teda aj najbližšie zodpovedá konkurenčnej cene.  

6.2 	Porovnanie ceny účtovanej za nadštandardný odpočet ZSE-D, a.s. s cenami ostatných PDS

(125)	Ďalším krokom analýzy úradu pri preukazovaní neprimerane vysokej ceny za nadštandardný odpočet je porovnanie ceny účtovanej spoločnosťou ZSE-D, a.s. s cenami, ktoré boli účtované ostanými regionálnymi PDS na príslušných častiach vymedzeného územia. Ide o komparáciu cien účtovaných za porovnateľné služby poskytované spoločnosťami SSE-D, a.s. a VSDS, a.s. Spoločnosti SSE-D, a.s. a VSDS, a.s. pôsobia na príslušných častiach vymedzeného územia ako PDS a sú rovnako ako spoločnosť ZSE-D, a.s. prirodzenými monopolmi. Regionálni PDS obsluhujú rozlohou porovnateľné územia a porovnateľné množstvá odberných miest. Úrad na základe vyššie uvedených skutočností považuje porovnanie ceny ZSE-D, a.s. s cenami SSE-D, a.s. a VSDS, a.s. za konzistentné. Porovnanie uvedených cien v posudzovanom období zachytáva tabuľka č. 2. 

Tabuľka č. 2: Porovnanie cien nadštandardných odpočtov registrov elektromera na jednotlivých regionálnych PDS
Rok	Obdobie platnosti 
Cenníka ZSE-D, a.s.	ZSE-D, a.s.	SSE-D, a.s.	VSDS, a.s.	
2008	01.04.2008-31.12.2008	27,559	10,69	13,25	
2009	01.01.2009-30.04.2009	27,559	10,69	13,45	
	01.05.2009-31.12.2009	27,559	10,69	13,35	
2010	01.01.2010-31.03.2010	27,31	11	13,45	
	01.04.2010-30.6.2010	27,31	11	13,45	
	01.07.2010-31.12.2010	10,47	11	13,45	
2011	01.01.2011-28.2.2011	10,47	11	13,37	
	1.03.2011- po súčasnosť	9,34	11	13,33	
Pozn.: 	Ceny sú uvedené v eur bez DPH
Zdroj: 	Cenník služieb distribúcie elektriny ZSE-D, a.s., Cenník služieb autorizovanej osoby SSE-D, a.s., Cenník služieb VSDS, a.s.

(126)	Porovnávaní podnikatelia pôsobiaci na ostatných dvoch častiach vymedzeného územia SR účtovali ceny približujúce sa cene spoločnosti ZSE-D, a.s. 10,47 eur bez DPH účinnej od 01.07.2010.  

(127)	Ako bolo uvedené, v tabuľke č. 2 sú porovnávané ceny za obdobné plnenie, vykonávané na príslušných častiach vymedzeného územia spoločnosťami s rovnakou zodpovednosťou za meranie elektriny, resp. vykonávanie odpočtov. Úrad vo svojej analýze použil porovnanie cien ďalších dvoch spoločností v dominantnom postavení, ktoré rovnako ako spoločnosť ZSE-D, a.s. outsourcovali vykonávanie odpočtov. V porovnaní s cenami spoločností SSE-D, a.s. a VSDS, a.s. bola cena účtovaná spoločnosťou ZSE-D, a.s. vyššia o 148,3 % resp. o 103 %.

(128)	Spoločnosť VSDS, a.s. zmenou svojho prevádzkového poriadku pristúpila od 28.08.2009 k určovaniu spotreby ku dňu zmeny dodávateľa odhadom (systémovým prepočtom). Zmenou prevádzkového poriadku od uvedeného dátumu teda spoločnosť VSDS, a.s. nespoplatňovala odpočet pri zmene dodávateľa. Uvedená zmena sa netýkala iných požiadaviek dodávateľa na odpočet, pri ktorých dochádzalo k spoplatňovaniu odpočtov. Podľa vyjadrení spoločnosti VSDS, a.s., zaevidovaných v liste zo dňa 09.11.2010 pod č. 3823/2010, zmena prevádzkového poriadku bola odôvodnená tým, že „vzhľadom na rastúci trend v počte zmien dodávateľov elektriny aj pre odberné miesta s ročným odpočtovým cyklom by bolo vykonávanie fyzických odpočtov ku dňu vykonania zmeny z dlhodobého hľadiska výraznou nákladovou položkou na strane nového dodávateľa elektriny, ...“ a taktiež tým, že spoločnosť VSDS, a.s. považovala určovanie spotreby ku dňu vykonania zmeny dodávateľa elektriny v zmysle Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou za „prekážku rozvoja liberalizovaného trhu s elektrinou“. 

(129)	Ako bolo vyššie uvedené, spoločnosť ZSE-D, a.s. je v rámci príslušnej časti vymedzeného územia prirodzeným monopolom a na základe zodpovednosti za vykonávanie odpočtov je nevyhnutným obchodným partnerom v procese zmeny dodávateľa pre nových dodávateľov. Určenie spotreby k dátumu zmeny dodávateľa je nutnou súčasťou procesu zmeny dodávateľa. Noví dodávatelia de facto a de iure museli v rámci získavania svojich zákazníkov (odberateľov) pristúpiť na podmienky ZSE-D, a.s. Vyššie uvedené konanie spoločnosti ZSE-D, a.s. naplnilo pojmové znaky priameho vynucovania neprimeraných cien podľa ustanovenia § 8 ods. 2 písm. a) zákona.

Zhrnutie

(130)	Zmena legislatívy spôsobila, že náklady na vykonanie nadštandardného odpočtu sa preniesli z nových/alternatívnych dodávateľov elektriny na PDS (teda aj na ZSE-D, a.s.). Spoločnosť ZSE-D, a.s. teda pristúpila k racionalizácii a minimalizácii nákladov na vykonávanie odpočtov, keďže podľa novelizácie Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou bolo zrejmé, že náklady na vykonávanie odpočtov pri zmene dodávateľa nebudú spoločnosti ZSE-D, a.s. kompenzované. 

(131)	Úrad na základe vykonaných porovnaní dospel k záveru, že cena za nadštandardný odpočet vo výške 27,31 eur bez DPH účtovaná spoločnosťou ZSE-D, a.s. v období od 01.04.2008 do 31.03.2010 je neprimerane vysoká v zmysle ustanovenia § 8 ods. 2 písm. a) zákona. Jeho výška bola o 160,8 % vyššia v porovnaní s poplatkom, ktorý bol účinný od 01.07.2010 a ktorý v daných podmienkach najviac zodpovedá efektívnym nákladom na zabezpečovanie nadštandardného odpočtu. Takisto poplatok bol o 148,3 % resp. o 103 % vyšší, oproti poplatkom, ktoré za porovnateľné služby účtovali ostatní PDS – spoločnosti SSE-D, .a.s. a VSDS, a.s. 

Námietky účastníka konania

(I)	Účastník konania namietal, že „...za neprimeranú cenu je možné považovať cenu, ktorá nemá žiaden rozumný vzťah k ekonomickej hodnote dodávaného produktu, pričom sa pri posudzovaní uplatňuje tzv. dvojstupňový test...“. 

Reakcia úradu:
Nie je pravdou, že jedinou aplikovateľnou metódou pri preukazovaní neprimeraných cien je dvojstupňový test. Úrad v tomto prípade požil jednu zo základných metód, a to porovnávaciu metódu. V prípade SACEM I – rozsudok Európskeho súdneho dvora (395/87) z 13.07.1989 sa francúzsky súd obrátil s predbežnou otázkou na Európsky súdny dvor ohľadom interpretácie čl. 86 Zmluvy o ES (v súčasnosti čl. 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie). Otázkou bolo, aké kritériá musia byť použité pre určenie, či poplatok uplatňovaný francúzskym zväzom autorov vo vzťahu k francúzskym diskotékam (ktorý je zjavne vyšší ako poplatok uplatňovaný v iných členských štátoch) je možné považovať za neprimerane vysoký. Európsky súdny dvor v odpovedi uviedol, že ak podnikateľ v dominantnom postavení uplatňuje za svoje služby podstatne vyššie ceny, ako sú uplatňované v iných členských štátoch a pokiaľ bolo porovnanie cien konzistentné, podstatný cenový rozdiel musí byť považovaný za indikáciu zneužitia dominantného postavenia. V takom prípade je na podnikateľovi, aby preukázal opodstatnenosť cenových rozdielov. Tento prístup k posudzovaniu neprimeraných cien bol súdom viackrát potvrdený, napr. aj v prípade SACEM II (spojené prípady 110/88, 241/88 a 242/88). Rovnako v prípade Bodson č. 30/87 z 04.05.1988 Európsky súdny dvor v rozsudku uviedol, že základom posúdenia neprimeranosti ceny uplatňovanej podnikateľom v dominantnom postavení by malo byť porovnanie ceny na susedných geografických trhoch.  

Úrad v tomto prípade použil porovnanie cien spoločnosti ZSE-D, a.s. za rôzne časové obdobia. Zároveň úrad použil porovnanie cien za rovnaké plnenie, ktoré boli účtované porovnateľnými subjektmi na iných geografických trhoch. Otázke konzistentnosti porovnania sa úrad venuje nižšie (viď reakcia úradu k pripomienkam účastníka konania (III), (IV) a (X)). 

(II)	Podľa účastníka konania „... poplatok, ktorý je stanovený na úrovni nákladov súvisiacich s poskytovanou službou nemôže byť považovaný za neprimeranú cenu...“.

Reakcia úradu:
V prípade SACEM I sa podľa Súdneho dvora majú vziať do úvahy náklady efektívneho podniku a nie nevyhnutne náklady skúmaného podniku. Toto je potrebné chápať tak, že za smerodajné sa majú brať efektívne vynakladané náklady. Spoločnosť nemôže ospravedlňovať vysoké ceny neefektívne vynakladanými (vysokými) nákladmi. Spoločnosť v dominantnom postavení nemôže prenášať svoju neefektivitu na spotrebiteľov. 

Spoločnosť ZSE-D, a.s. zabezpečovala nadštandardné odpočty preukázateľne neefektívnym spôsobom za cenu o 160,8% vyššiu, ako túto službu bolo reálne možné zabezpečiť.

	Ak by sa súťažné autority mali (pri preukazovaní neprimeraných cien) zastaviť na tom, že skúmaná spoločnosť bude tvrdiť, že v žiadnom prípade nemôže ísť o neprimeranú cenu, lebo táto bola stanovená ako nákladová, bol by to jednoduchý spôsob ako sa vyhnúť postihu za takéto správanie. Takáto logika by bola ľahko zneužiteľná podnikateľmi, resp. úrad by nikdy nemohol zasiahnuť vo veci neprimeraných cien.

(III)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. tvrdí, že úrad pochybil, ak sa zameral len na posúdenie poplatkov regionálnych distribútorov. Úrad mal brať do úvahy aj distribútorov, ktorí pôsobia na miestnej úrovni a vo vzťahu ku ktorým tiež môže dochádzať k zmene dodávateľa. 

Reakcia úradu:
Základom benchmarkovej metódy je porovnanie porovnateľných služieb a konzistentnosť východiskových podmienok. Úrad pri benchmarku použil iba poplatky účtované regionálnymi PDS, dôvodom takéhoto postupu je neporovnateľnosť podmienok medzi regionálnymi PDS a miestnymi PDS. Vymedzené územia miestnych PDS sú niekoľko násobne menšie ako je vymedzené územie ZSE-D, a.s. (a iných regionálnych PDS). V prípade miestnych distribučných sústav ide zväčša o pôsobenie v areáloch, ktoré sa z hľadiska rozlohy absolútne nedajú porovnávať s vymedzenými územiami regionálnych PDS. Rovnako je tomu aj v prípade počtu obsluhovaných odberných miest. 

(IV)	Účastník konania namietal aj vyjadrenia úradu o porovnateľnosti štruktúry, charakteru, či veľkosti spoločností ZSE-D, a.s., SSE-D, a.s., VSDS, a.s. vo vzťahu k tomu, že odpočty reálne boli vykonávané prostredníctvom subdodávateľov. 

Reakcia úradu:
Vyjadrenia úradu je potrebné chápať tak, že uvedené spoločnosti pôsobia na príslušných častiach vymedzeného územia ako regionálni PDS. Obsluhujú rozlohou porovnateľné distribučné územia s obdobným množstvom odberných miest. Pri samotnom vykonávaní odpočtu musí subdodávateľ rovnako vziať do úvahy počet obsluhovaných odberných miest a zároveň rozlohu obsluhovaného územia.

(V)	Účastník konania namieta, že úrad nezobral do úvahy poplatok spoločnosti SSE, a.s.
 
Reakcia úradu:
Úrad v tomto správnom konaní posudzoval poplatok za odpočet pri zmene dodávateľa. Pri zmene dodávateľa na vymedzenom území SSE-D, a.s. boli novým dodávateľom účtované ceny vo výške 10,69 resp. 11 eur bez DPH. 

(VI)	Účastník konania uvádza, že „jednoduché priradenie poplatkov jednotlivých distribútorov do tabuľky (Tabuľka č. 3 Výzvy) nemá vo vzťahu k realite výpovednú hodnotu, keďže nezohľadňuje, aké náklady jednotlivé poplatky odzrkadľovali a nezohľadňuje ani externé okolnosti ovplyvňujúce výšku nákladov, ktoré boli prefakturované.“.

Reakcia úradu:
Takýmito externými okolnosťami mal účastník konania namysli mzdové náklady. S týmto súvisí predložená Príloha č. 1 týkajúca sa priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve, z ktorej vyplýva, že mzdy v Bratislavskom kraji sú rádovo o stovky eur vyššie ako v iných krajoch. Podľa tejto logiky by v Bratislavskom kraji (úrad zámerne neuvádza západné Slovensko) vôbec nemala existovať možnosť zníženia poplatku za nadštandardný odpočet, nakoľko mzdové náklady sú jeho podstatnou zložkou. Zmenou poskytovateľa uvedenej služby však napriek uvedeným tvrdeniam nastalo zníženiu poplatku takmer o dve tretiny. Táto skutočnosť poukazuje na účelovosť tvrdenia účastníka konania a zároveň na neefektivitu, s akou bola služba vykonania nadštandardného odpočtu zabezpečovaná. 

(VII)	Účastník konania namieta, že „v prípade predloženia informácie o poplatku spoločnosti SSE-D, a.s. bral úrad do úvahy cenu spoločnosti SSE-Metrológia, s.r.o. ...“.

Reakcia úradu:
Pri porovnávaní cien troch regionálnych PDS bral úrad do úvahy cenu, ktorú účtovala za vykonanie odpočtu pri zmene dodávateľa spoločnosť SSE-D, a.s. (viď poznámka pod čiarou č. 54). Táto cena bola vykalkulovaná spoločnosťou SSE-Metrológia, s.r.o. Názor účastníka konania, že „táto cena neobsahuje všetky náklady PDS vynaložené na zistenie veľkosti spotreby“ je irelevantný. V tomto prípade je určujúca skutočnosť, koľko za túto službu platili noví dodávatelia elektriny. Úrad porovnával ceny jednotlivých PDS, ktoré účtovali za rovnakú službu, resp. ktoré účtovali pri rovnakej situácii - určenie spotreby pri zmene dodávateľa.

(VIII)	Účastník konania namieta spôsob, akým bola vykalkulovaná cenníková cena spoločnosti VSDS, a.s., keď „reálne nedochádzalo k nadštandardným odpočtom, ale dochádzalo len k určovaniu spotreby odberateľa na základe prepočtu ...“.

Reakcia úradu: 
Skutočnosť, že nastali spoplatnené situácie podľa Cenníka služieb VSDS, a.s. potvrdzuje napr. list od spoločnosti SVK EN, s.r.o. zaevidovaný pod č. 3227/2011 dňa 17.08.2011.

(IX)	Účastník konania namieta konzistentnosť porovnania cien spoločnosti ZSE-D, a.s. s cenami SSE-D, a.s. a VSDS, a.s., keďže „v súčasnosti platná cena spoločnosti ZSE-D, a.s. je o 18% (!) nižšia ako cena spoločnosti SSE-D, a.s. a dokonca o 43% (!) nižšia ako cena spoločnosti VSDS, a.s.“.

Reakcia úradu:
Rozdiely cien vo výške 18%, resp. 43% sú v porovnaní so 148,3%-ným, resp. 103%-ným rozdielom cien počas posudzovaného obdobia neporovnateľnými údajmi. Rozdiel v súčasnosti platnej ceny ZSE-D, a.s. a ceny VSDS, a.s. však úrad považuje za irelevantný, nakoľko spoločnosť VSDS, a.s. na základe zmeny prevádzkového poriadku k 28.08.2009 prestala vykonávať fyzické odpočty pri zmene dodávateľa a teda spoplatňovať tento úkon. Naviac, aby bolo možné hovoriť o neprimeraných cenách, rozdiel cien musí byť podstatný, čomu nezodpovedá rozdiel uvádzaný účastníkom konania.

(X)	Účastník konania namieta, že úrad nezobral „...do úvahy z akých procesných úkonov a zložiek je príslušná cenníková položka jednotlivých porovnávaných spoločností tvorená.“. 

Reakcia úradu: 
Úrad konštatuje, že uskutočnenie odpočtu je svojou podstatou jednoduchý súhrn úkonov. Z tohto dôvodu nie je pri porovnateľných východiskových podmienkach (rozloha, počet odberných miest) objektívne možné vysvetliť 148,3 %-né resp. 103 %-né rozdiely v účtovaných cenách. Tvrdenie účastníka konania o nezohľadnení procesných úkonov a zložiek príslušnej cenníkovej ceny je nelogické, pretože rozdiel výšky ním účtovaného poplatku v čase o 160,8% tak za predpokladu rovnakého procesného postupu vyznieva neodôvodnene, čo aj úrad tvrdí vo svojej analýze.

(XI)	Účastník konania na str. 10 a 11 Vyjadrenia k výzve uvádza rozdiely cien za distribúciu medzi jednotlivými distribučnými spoločnosťami a v tejto súvislosti  poukazuje na analógiu s rozdielmi v úradom porovnávaných poplatkoch. 

Reakcia úradu:
Uvádzaná analógia porovnania cien za distribúciu s posudzovaným poplatkom vychádza v neprospech účastníka konania. Ak by totiž výška porovnávaných poplatkov regionálnych PDS mala analogicky kopírovať rozdiely v cenách za distribúciu, tak výška poplatku spoločnosti ZSE-D, a.s. by mala byť podľa percentuálnych hodnôt uvedených účastníkom konania o 28% resp. 25% nižšia ako boli poplatky SSE-D, a.s. a VSDS, a.s. V skutočnosti však bol poplatok spoločnosti ZSE-D, a.s. o 148,3 %, resp. o 103 % vyšší. 

(XII)	Účastník konania uvádza: „...spoplatnenie nadštandardného odpočtu pri zmene dodávateľa v zmysle Pravidiel trhu bolo možné až od 01.01.2008. Nakoľko pri registrovo odpočítaných zákazníkoch je možná zmena dodávateľa len kvartálne a zároveň bolo potrebné dodržať zákonnú mesačnú lehotu na oznámenie cien pred ich účinnosťou, tak Cenník začal platiť až od 01.04.2008.“. 

Reakcia úradu: 
Tvrdenie účastníka konania nevyvracia skutočnosť, že Cenník sa stal účinným v čase vstupu alternatívnych dodávateľov elektriny. Úrad nepovažuje za problematické samotné zavedenie Cenníka, ani účtovanie poplatku za odpočet pri zmene dodávateľa, ale skutočnosť, že cena za túto položku v Cenníku bola nastavená neprimerane vysoko. 

6.3 	Dopady protisúťažnej praktiky

(132)	Ako už bolo uvedené, v rámci procesu reštrukturalizácie slovenskej elektroenergetiky došlo k rozčleneniu subjektu vykonávajúceho komplexne všetky aktivity v elektroenergetike na samostatné a nezávislé podniky, konkrétne na  
-	výrobcu elektrickej energie (Slovenské elektrárne, a.s.)
-	prevádzkovateľa prenosovej sústavy (SEPS, a.s.) a
-	tri distribučno – predajné podniky, ktoré vykonávali distribúciu aj predaj elektriny koncovým zákazníkom, každá na svojom území (ZSE, a.s., SSE, a.s., VSE, a.s.). 

(133)	Následne v roku 2007 v rámci unbundlingu došlo aj k oddeleniu distribúcie od ostatných činností, ako napr. obchodu a predaja elektriny, kedy sa v rámci ZSE, a.s. SSE, a.s. a VSE, a.s. vytvorili samostatné spoločnosti, z ktorých jedna sa zaoberá distribúciou elektriny a druhá sa zaoberá obchodom s elektrinou, teda nakupuje silovú elektrinu a predáva ju koncovým odberateľom. V rámci skupiny ZSE sa distribúciou zaoberá ZSE-D, a.s. a predajom elektriny ZSE-E, a.s. Ide však o sesterské spoločnosti v rámci jednej skupiny podnikov, ktoré majú spoločnú matku a medzi ktorými stále existujú určité väzby (viď 3.3 Ekonomická skupina ZSE). V spojitosti s unbundlingom došlo aj k otvoreniu trhu, kedy od roku 2005 si podnikatelia a od roku 2007 aj domácnosti môžu vybrať dodávateľa elektriny. Na rozdiel od dodávateľa elektriny, distribučnú spoločnosť si odberatelia zmeniť nemôžu – kto konkrétne bude zákazníkovi poskytovať distribučné služby je dané polohou zákazníka.

(134)	Výsledkom uvedených procesov bolo postupné vytváranie konkurenčného prostredia v oblasti dodávky elektriny, kedy postupne rástol počet dodávateľov elektriny a spoločnosti ZSE-E, a.s. na trhu pribúdala konkurencia. Konkurenti najskôr vstupovali do segmentu priemyselných odberateľov a až neskôr, od roku 2008 do segmentu domácností. Vzhľadom na špecifiká segmentu domácností (nízke marže, cenová regulácia, potreba vybudovania kontaktných centier a call-centier, nízka informovanosť spotrebiteľov a pod.) je však konkurencia v tomto segmente stále nízka.

(135)	Odberateľov elektriny v domácnostiach (ale aj mimo domácností) môžu noví dodávatelia elektriny získať viac menej len od tradičného dodávateľa elektriny, na území západného Slovenska teda len od ZSE-E, a.s. V rámci procesu zmeny dodávateľa elektriny je nevyhnutné určiť spotrebu elektriny konkrétneho zákazníka k dátumu zmeny – toto je potrebné pre ukončenie vzťahu s pôvodným dodávateľom elektriny a východiskom pre vzťah s novým dodávateľom. Za určenie spotreby pri zmene dodávateľa zodpovedá PDS – spoločnosť ZSE-D, a.s., ako regionálny PDS na území západného Slovenska.  

(136)	S určením spotreby elektriny pri zmene dodávateľa elektriny súvisí  poplatok, ktorý je predmetom správneho konania. Bol uvedený do Cenníka služieb distribúcie elektriny spoločnosti ZSE-D, a.s. pod názvom „Vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera“ a bol spoločnosťou ZSE-D, a.s. účtovaný pri zmene dodávateľa. Odpočet registrov elektromera bol uplatňovaný u odberných miest bez priebehového merania. Poplatok za nadštandardný odpočet registrov elektromera neplatí koncový odberateľ elektriny, ale nový dodávateľ elektriny, ktorý vystupuje v procese zmeny dodávateľa ako splnomocnenec zabezpečujúci pre odberné miesto ukončenie vzťahu s pôvodným dodávateľom, a preto aj požaduje vykonanie nadštandardného odpočtu. 

(137)	Uvedený poplatok začala ZSE-D, a.s. účtovať od 01.04.2008, teda v tom čase, kedy do segmentu dodávok elektriny do domácností začali vstupovať noví dodávatelia elektriny – konkurenti ZSE-E, a.s. (prvý alternatívny dodávateľ v segmente dodávky elektriny do domácností začal na trhu pôsobiť 01.01.2008). Výška poplatku bola 27,31 eur bez DPH a spoločnosť ZSE-D, a.s. mohla spoplatňovať odpočty pri zmene dodávateľa vykonané do 01.06.2010, kedy ÚRSO svojim zásahom zrušil možnosť vyberať poplatok za odpočet pri zmene dodávateľa. Určenie spotreby elektriny pri zmene dodávateľa sa musí od tohto dátumu vykonávať bezodplatne. Do zmeny legislatívy boli odpočty vykonávané neefektívne za cenu 27,31 eur bez DPH. Po zmene legislatívy, v čase keď už nemohli byť odpočty fakturované novým dodávateľom, je pre odpočty platný a účinný Cenník (od 01.07.2010) so zníženou cenou 10,47 eur bez DPH. Spoločnosť ZSE-D, a.s. teda bola schopná prejsť na efektívnejší spôsob zabezpečovania odpočtov. Cena 10,47 eur bez DPH sa dá preto považovať za cenu, ktorá v daných podmienkach najviac zodpovedá nákladom efektívne vynakladaným na zabezpečenie služby nadštandardného odpočtu a teda aj najbližšie zodpovedá konkurenčnej cene. 

(138)	Poplatok za nadštandardný odpočet, ktorý ZSE-D, a.s. účtovala v  období od 01.04.2008 do 31.03.2010 je možné považovať za neprimerane vysoký. Jeho výška bola o 160,8 % vyššia v porovnaní s poplatkom, ktorý bol uvedený v Cenníku účinnom od 01.07.2010 a ktorý v daných podmienkach najviac zodpovedá efektívnym nákladom na zabezpečenie nadštandardného odpočtu. Takisto poplatok bol o 148,3 % resp. o 103 % vyšší oproti poplatkom, ktoré za porovnateľné služby účtovali ostatní PDS – spoločnosti SSE-D, a.s. a VSDS, a.s. 

(139)	Účtovaním neprimerane vysokého poplatku platili noví dodávatelia za nadštandardný odpočet nepomerne viac, ako by platili, ak by im bola účtovaná cena vo výške 10,47 eur bez DPH, ktorá v daných podmienkach najviac zodpovedá efektívne vynakladaným nákladom. Tento rozdiel je možné vyčísliť na základe súčinu 8866 spoplatnených situácií a rozdielu medzi neprimerane vysokou cenou za nadštandardný odpočet a cenou 10,47 eur bez DPH. Ide teda o výpočet 8866 * (27,31 eur – 10,47 eur) = 149 303 eur. 

(140)	Spoločnosť ZSE-D, a.s. mohla neefektívne zabezpečovať nadštandardné odpočty a účtovať takto výrazne neprimeranú cenu, pretože si musela byť vedomá, že pri určení spotreby pri zmene dodávateľa elektriny neexistuje pre nových dodávateľov žiadna iná alternatíva – uvedenú službu im nikto iný okrem ZSE-D, a.s. nie je oprávnený poskytnúť. Noví dodávatelia, ak chceli získať zákazníka v segmente domácností, boli nútení uvedený poplatok spoločnosti ZSE-D, a.s. zaplatiť.  

(141)	V dôsledku neprimerane vysokej ceny za nadštandardný odpočet noví dodávatelia elektriny platili za poskytovanú službu nepomerne viac, ako by platili vtedy, ak by protisúťažná praktika nebola realizovaná. Ďalším dôsledkom praktiky bolo, že neprimeraná výška poplatku za nadštandardný odpočet registrov elektromera pôsobila pre nových dodávateľov ako bariéra vstupu na trh dodávok elektriny do domácnosti, na ktorom je najsilnejším hráčom ZSE-E, a.s.

(142)	 Väčšina alternatívnych dodávateľov elektriny vnímala poplatok za nadštandardný odpočet ako bariéru rozvoja konkurenčného prostredia v segmente dodávky elektriny do domácností, a to hlavne z toho dôvodu, že výška poplatku, ktorú museli uhradiť za každú jednu získanú domácnosť, bola vo výške niekoľkoročnej ziskovej marže, ktorú potenciálne mohli pri dodávke elektriny do domácnosti získať. Vyjadrenia nových dodávateľov, aj keď neboli podložené dôkladnejšími prepočtami, možno považovať za hodnoverné, pretože zodpovedajú aj ustanoveniam Výnosu ÚRSO č. 2/2009, ktorým sa ustanovuje regulácia cien v elektroenergetike (ďalej len „Výnos 
č. 2/2009“). Podľa § 3 ods. 3 písm. a) je primeraný zisk za dodávku elektriny ohraničený hodnotou maximálne 3 eur/MWh. Vychádzajúc z Výnosu 
č. 2/2009 a z priemernej spotreby v segmente domácností, ktorá je cca 2,4 MWh za rok, tak pri ročnej marži vo výške max. 3 eur/MWh eur má poplatok za vykonanie nadštandardného odpočtu vo výške 27,31 eur bez DPH za následok odčerpanie zisku na obdobie takmer 4 rokov. 

(143)	Negatívne dopady neprimerane vysokého poplatku na nadštandardný odpočet potvrdil aj ÚRSO, ktorý sa v súvislosti so zrušením spoplatnenia odpočtov vyjadril, že „Novela nariadenia č. 317/2007 Z .z., ktorým sa ustanovujú pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou v znení nariadenia vlády č. 211/2010 Z. z. ustanovila bezodplatný odpočet z toho dôvodu, že bol významnou prekážkou pri realizácii procesu zmeny dodávateľa elektriny a niektorí prevádzkovatelia distribučných sústav najmä ZSE-D, a.s. vyžadovali za vykonanie odpočtu neodôvodnene vysoké poplatky od nových dodávateľov elektriny.“

Námietky účastníka konania

(XIII)	Účastník konania berie ako východisko svojej analýzy marží zložku regulovanej ceny za dodávku elektriny – tzv. parameter ND. Tento parameter bol súčasťou výpočtu ceny pre roky 2007, 2008 a 2009. Skladal sa z ovplyvniteľných nákladov na dodávku, ktoré zahŕňali oprávnené náklady na dodávku elektriny a primeraný zisk. Účastník konania v predloženej analýze tvrdí, že celú výšku parametra ND možno považovať za maržu dodávateľa elektriny.

Reakcia úradu: 
Úrad v tejto súvislosti uvádza, že ak sú obsahom parametra ND okrem primeraného zisku aj ovplyvniteľné náklady, tak v žiadnom prípade nemôže ísť v celej výške o maržu dodávateľa elektriny. Takto interpretovanú výšku marže považuje úrad za zavádzajúcu. Účastník konania okrem iného uvádza, že pre rok 2009 uznal ÚRSO spoločnosti ZSE Energia, a.s. iba 37,09 SKK/MWh (1,23 eur/MWh). Takúto výšku parametra ND uznal ÚRSO podľa tvrdení účastníka konania bez ohľadu na náklady, pričom jednoducho boli vydelené tromi náklady uznané na rok 2008. Vychádzajúc z predpokladu, že parameter ND uznaný pre rok 2008 vo výške 111,27 SKK/MWh (3,69 eur/MWh) obsahoval náklady a iba určitú časť tvoril primeraný zisk, tak pri parametri ND vo výške 37,09 SKK/MWh (1,23 eur/MWh) je takmer vylúčené, aby vôbec obsahoval primeraný zisk. Týmto účastník konania sám pripustil, že v roku 2009 mohla byť situácia ohľadom dosiahnuteľnej marže ešte nepriaznivejšia, ako uvádza úrad v rozhodnutí. Pri údajnej marži 1,23 eur/MWh pre rok 2009 a priemernej spotrebe 2,4 MWh vychádza marža dodávateľa na tento rok vo výške 3,0 eur. 

(XIV)	Pokiaľ ide o maržu na rok 2010, účastník konania tvrdí, že do výpočtu ročnej marže vo výške 15,6 eur majú byť započítané aj mesačné náklady dodávateľa vo výške 0,7 eur na jedno odberné miesto. 

Reakcia úradu: 
Je zavádzajúce, ak účastník konania považuje mesačné náklady dodávateľa na odberné miesto za jeho maržu. V prípade, ak nebudú do výpočtu ročnej marže započítané náklady na odberné miesto, výsledná dosiahnuteľná výška ročnej marže bude identická s maržou 3 eur/MWh, ktorú použil úrad vo svojej analýze. 

(XV)	Účastník konania uvádza že „cenu komodity, ktorú určil regulátor v cenovom rozhodnutí pre dodávateľa ako maximálnu, mohol dodávateľ nakúpiť reálne lacnejšie a teda jeho marža bola vyššia (napr. v roku 2009 boli noví súťažitelia / dodávatelia schopní nakúpiť komoditu minimálne o 10 eur/MWh lacnejšie ...).“.

Reakcia úradu: 
Úrad nespochybňuje, že dodávateľ môže nakúpiť komoditu výhodnejšie. Na strane dodávateľa elektriny môže vzniknúť rozdiel medzi fakturovanou cenou za dodávku a skutočnými nákladmi na nákup komodity. Tento rozdiel môže presiahnuť 3 eur/MWh. Je však nevyhnutné podotknúť, že časť takto vzniknutého rozdielu ide na vrub výhodnejších cien, ktoré ponúka dodávateľ elektriny domácnostiam. Ide totiž o nástroj, vďaka ktorému sú dodávatelia elektriny schopní uspieť v konkurenčnom boji a rozhodne tento rozdiel nie je možné považovať v celej svojej miere za maržu dodávateľa. Dosiahnutie kladného rozpätia medzi nákupnou cenou a fakturovanou cenou dodávky a jeho konkrétna výška sú teda plne závislé na nákupnej stratégii daného dodávateľa a rozdiel vo výške 10 eur/MWh nie je možné považovať za absolútne daný. 

Úrad nepovažuje za potrebné vysporiadavať sa s námietkami účastníka konania ohľadom cien, marží a podmienok platných pre malé podniky. Dopady protisúťažnej praktiky boli preukazované v segmente dodávky elektriny do domácností. 

(XVI)	Účastník konania namieta, že „prakticky akákoľvek výška poplatku za nadštandardný odpočet (aj tá, ktorú úrad zrejme považuje za primeranú), mala byť bariérou rozvoja konkurenčného prostredia v segmente dodávky elektriny domácnostiam“. 

Reakcia úradu: 
Nie je pravdou, že akákoľvek výška poplatku za nadštandardný odpočet by mala byť prekážkou rozvoja konkurenčného prostredia a úrad to ani nikdy netvrdil. Avšak úrad v tomto rozhodnutí preukázal, že práve spoločnosť ZSE-D, a.s. účtovaním poplatku vo výške 27,31 eur bez DPH spôsobovala problémy v segmente dodávky elektriny do domácností. Úrad teda zohľadnil najmä zásadne vyšší poplatok spoločnosti ZSE-D, a.s. a jeho vývoj v čase. 

(XVII)	Účastník konania namieta, že „výška poplatku za vykonanie nadštandardného odpočtu neovplyvňovala vstup nových dodávateľov na regulovaný trh spôsobom, ako to vyhodnotil úrad.“ Podkladom pre toto tvrdenie účastníka konania je vývoj počtu zmien dodávateľa za roky 2007 – 2010. Účastník konania argumentuje okrem iného aj tým, že v roku 2007 neexistoval poplatok a počet zmien dodávateľa bol „zanedbateľný“. Zároveň v roku 2009 bol tento počet oproti predošlým rokom „neporovnateľne vyšší“.

Reakcia úradu: 
Počet odberných miest – domácností, ktoré zmenili dodávateľa od otvorenia trhu do roku 2010 dosiahol za celé toto obdobie iba cca 1% z celkového počtu odberných miest – domácností. Akékoľvek tvrdenia účastníka konania o náraste počtu zmien dodávateľa v čase účtovania poplatku teda vyznievajú účelovo a zavádzajúco. Úrad v rozhodnutí uvádza, že poplatok bol jedným z faktorov, ktorý pôsobil na vstup nových hráčov do segmentu dodávky do domácností. V tejto súvislosti je potrebné vziať do úvahy najmä prirodzený vývoj po otvorení trhu s elektrinou a špecifiká segmentu domácností, ktoré úrad popísal vyššie. 

(XVIII)	Účastník konania ďalej namieta, že „zistenie spotreby elektriny na odbernom mieste, na ktorom dochádza k zmene dodávateľa elektriny, nemá a ani nikdy nemalo nič spoločné s ukončením zmluvy so starým dodávateľom elektriny a s uzatvorením zmluvy o dodávke elektriny s novým dodávateľom elektriny a rozhodne ani nikdy nebolo podmienkou takejto zmeny.“.

Reakcia úradu: 
Proces zmeny dodávateľa je upravený v Pravidlách pre fungovanie trhu s elektrinou v Prílohe č. 2, ktorá má názov Postup pri zmene dodávateľa elektriny a zmene bilančnej skupiny. Už z tohto názvu a nasledujúcich ustanovení v Prílohe č. 2, napr. v časti D (Zisťovanie spotreby pre odberné miesto) je nesporné, že zisťovanie spotreby je súčasťou procesu zmeny dodávateľa. Je teda zrejmé, že účastník konania vyslovene zavádza a snaží sa potrieť skutočnosti, ktoré sám tvrdí, resp. tvrdil. napr. aj v častiach Vyjadrenia k výzve, ods. 2 str. 3: „Súčasťou takto nastaveného regulačného prostredia boli aj podmienky zmeny dodávateľa, a teda aj okolnosti súvisiace s vykonaním merania pre účely zmeny dodávateľa.“.

Ak však bolo zmyslom tejto námietky poukázanie na možnosť nahlásenia spotreby PDS a potvrdenie údajov zo strany pôvodného dodávateľa (upravené v Prílohe č. 2, časť D, bod 3 Pravidiel pre fungovanie trhu s elektrinou), tak úrad konštatuje, že táto možnosť nebola vôbec využívaná. V komunikácii s novými dodávateľmi elektriny, ktorí sa snažili zaviesť do praxe druhý spôsob zisťovania spotreby pri zmene dodávateľa, uviedla spoločnosť ZSE-D, a.s., že „Proces zmeny dodávateľa nie je možné realizovať bez odpočtov.“. Aj sesterská spoločnosť ZSE-E, a.s., ktorej súčinnosť bola nevyhnutná pri zmene dodávateľa, odmietala takýto spôsob: „ZSE Energia, a.s. v súlade s nariadením vlády č. 317/2007 Z. z. a Prevádzkovým poriadkom ZSE Distribúcia, a.s. pri zmene dodávateľa z dôvodu eliminácie možných reklamácii z dodaného odpočtu trvá na vykonaní odpočtu Prevádzkovateľom distribučnej sústavy.“. Z vyššie uvedeného vyplýva, že alternatívna možnosť zistenia spotreby sa reálne nikdy neuskutočnila, a teda odpočet bol v konečnom dôsledku nevyhnutnou súčasťou pri zmene dodávateľa.

(XIX)	Účastník konania tiež tvrdí, že „aj napriek najvyššej úrovni poplatku za nadštandardný odpočet boli dodávatelia schopní zakontrahovať podstatné množstvá odberateľov“. 

Reakcia úradu: 
Podľa názoru úradu nie sú zakontrahované množstvá odberných miest odberateľov elektriny v domácnostiach vôbec vysoké. Vzhľadom na ich celkový počet na vymedzenom území spoločnosti ZSE-D, a.s. (takmer 930 000) ide o zanedbateľné počty domácností (viď reakcia úradu na pripomienky účastníka konania (XVIII)), ktoré zmenili dodávateľa.

(XX)	Účastník konania namieta voči tvrdeniu úradu v bode 94 Výzvy, v ktorom úrad uviedol, že „cena 10,47 eur bez DPH najviac zodpovedá nákladom efektívne vynakladaným na zabezpečenie služby nadštandardného odpočtu a teda aj najbližšie zodpovedá konkurenčnej cene“. Účastníkovi konania nie je zrejmé, z akých podkladov úrad vychádzal pri tomto vyjadrení a zároveň mu nie je zrejmé, akú cenu mal úrad namysli pod pojmom „konkurenčná cena“. 

Reakcia úradu: 
Úrad vychádzal zo skutočnosti, že cena 10,47 eur bez DPH bola výsledkom prechodu na nákladovo efektívnejší spôsob zabezpečovania odpočtov, a teda že táto cena sa najviac približuje efektívne vynakladaným nákladom na zabezpečenie posudzovanej služby.  Keďže nákladová efektívnosť a ceny blízke nákladom sú prirodzenými charakteristikami konkurenčných trhov, úrad v súvislosti s touto cenou použil pojem „konkurenčná cena“. 

7.	Pokuta

(144)	Podľa § 38 ods. 1 zákona za porušenie ustanovenia § 8 ods. 6 zákona, podľa ktorého zneužívanie dominantného postavenia na relevantnom trhu je zakázané, úrad uloží podnikateľovi pokutu do 10% z obratu podľa § 10 ods. 3 zákona za predchádzajúce účtovné obdobie a podnikateľovi, ktorý za predchádzajúce uzavreté účtovné obdobie dosiahol obrat do 330 eur alebo ktorý nemal žiadny obrat, alebo podnikateľovi, ktorého obrat nemožno vyčísliť, pokutu do 330 000 eur. 

(145)	Úrad pri ukladaní pokuty postupuje podľa § 38 ods. 10 zákona, podľa ktorého úrad pri ukladaní pokuty posudzuje závažnosť a dĺžku porušovania ustanovení tohto zákona. Úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania berie do úvahy jeho povahu, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu. Okrem týchto kritérií úrad pri ukladaní pokuty berie do úvahy aj iné skutočnosti, najmä opakované porušovanie tým istým podnikateľom, odmietnutie podnikateľa spolupracovať s úradom, postavenie podnikateľa ako vodcu alebo iniciátora porušovania, získanie majetkového prospechu v dôsledku porušovania alebo neplnenia dohody obmedzujúcej súťaž v praxi.

(146)	V súlade s Metodickým pokynom o postupe pri určovaní pokút v prípadoch zneužívania dominantného postavenia a dohôd obmedzujúcich súťaž (ďalej len „Metodický pokyn“), základom pri výpočte pokuty je určenie relevantného obratu. Relevantným obratom sa rozumie obrat bez daní dosiahnutý podnikateľom z predaja tovarov a služieb, ktorých sa narušenie alebo obmedzenie súťaže priamo alebo nepriamo dotýka, a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu. 

(147)	Pri výpočte relevantného obratu úrad zvyčajne vychádza z údajov o predajoch realizovaných podnikateľom za posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa podnikateľ  zúčastnil na protisúťažnom konaní. Posledným uzavretým účtovným obdobím, v ktorom sa podnikateľ ZSE-D, a.s. zúčastnil protisúťažného konania, bol rok 2010. Vzhľadom na to, že údaje týkajúce sa počtu vykonaných nadštandardných odpočtov boli za obdobia rokov 2008, 2009 a 2010 značne rozdielne: 1498 odpočtov za 8 mesiacov, 2742 odpočtov za 12 mesiacov, 4626 odpočtov za 3 mesiace, úrad vychádza pri výpočte relevantného obratu z priemerného mesačného počtu nadštandardných odpočtov, ktorým je číslo 385. Následne je priemerný mesačný počet odpočtov prenásobený 12-mi mesiacmi pre získanie ročného priemeru: 385 * 12 mesiacov = 4 620 odpočtov. Číslo 
4 620 teda predstavuje priemerný ročný počet nadštandardných odpočtov. Na zistenie relevantného obratu je potrebné prenásobiť priemerný ročný počet odpočtov sumou 27,31 eur bez DPH. Ide o výpočet 4 620 odpočtov * 27,31 eur bez DPH = 126 172,2 eur.

(148)	Takto určený relevantný obrat vo výške 126 172,2 eur je možné považovať za minimálny relevantný obrat, ktorý je možné s určitosťou priradiť k protisúťažnému konaniu. 

(149)	Ďalším krokom pri výpočte pokuty je určenie pokuty na základe závažnosti ako súčinu relevantného obratu a percenta, ktorého konkrétna výška sa určí na základe závažnosti porušovania ustanovení zákona v rozsahu do 30%. Podľa § 38 ods. 10 zákona úrad pri posudzovaní závažnosti porušovania ustanovení zákona berie do úvahy povahu porušovania ustanovení zákona, skutočný dopad na trh a tam, kde je to účelné, veľkosť relevantného trhu.  

(150)	Pri hodnotení povahy porušovania ustanovení zákona úrad zohľadňuje konkrétnu protisúťažnú praktiku a jej vážnosť z pohľadu porušenia ustanovení zákona. Pri hodnotení dopadu úrad zohľadňuje najmä aký dopad má posudzovaná praktika na trh, či sa praktika implementovala alebo nie a tiež aj spoločný podiel všetkých podnikateľov na trhu (teda akej veľkej časti trhu sa porušenie zákona týka). Tam, kde je to účelné, úrad zohľadňuje aj veľkosť relevantného trhu ako aj jeho význam.

(151)	Pri posudzovaní závažnosti praktiky úrad zohľadnil nasledujúce skutočnosti:

–	Čo sa týka povahy praktiky, praktika spočívala v účtovaní neprimerane vysokých cien.
–	Praktika bola implementovaná a jej dopad na trh spočíval v tom, že v dôsledku neprimerane vysokej výšky poplatku za nadštandardný odpočet registrov elektromera platili noví dodávatelia elektriny za poskytovanú službu nepomerne viac, ako by platili vtedy, ak by protisúťažná praktika nebola realizovaná.
–	Praktika mala dopad na „časti vymedzeného územia“ prevádzkovateľa distribučnej sústavy – ZSE Distribúcia, a.s. Na tomto trhu má spoločnosť ZSE-D, a.s. dominantné postavenie. 

(152)	Uvedené skutočnosti zvyšujú závažnosť konania spoločnosti ZSE-D, a.s. Vzhľadom na uvedené sa dá takéto správanie realizované podnikateľom ZSE-D, a.s. pokladať za menej závažné porušenie zákona. Úrad po zohľadnení uvedených skutočností stanovil percento za závažnosť vo výške 1,5 %.
	
(153)	Následne je pokuta určená na základe závažnosti prenásobená počtom rokov trvania porušovania zákona. Začiatok praktiky je ohraničený dátumom 01.04.2008, od ktorého začala spoločnosť ZSE-D, a.s. účtovať poplatok vo výške 27,31 eur bez DPH. Trvanie praktiky bolo ukončené k dátumu 31.03.2010, dokedy spoločnosť účtovala poplatok za vykonanie nadštandardného odpočtu registrov elektromera. Doba trvania praktiky je dva roky.

(154)	Úrad vypočítal základnú sumu pokuty nasledovne: 126 172,2 eur * 1,5% * 2 = 3 785,17 eur.

(155)	Úrad môže základnú sumu pokuty zvýšiť alebo znížiť, ak identifikuje priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti. 

(156)	Je potrebné, aby uložená pokuta presahovala dosiahnutý majetkový prospech z porušovania zákona, a to z toho dôvodu, aby predstavovala pre podnikateľa dostatočne odstrašujúci faktor nedopúšťať sa ďalšieho porušovania a zároveň aby ho dostatočne potrestala za protiprávne správanie. Toto kritérium úrad uplatní, ak je možné vyčísliť majetkový prospech získaný v súvislosti s protiprávnym konaním. 

(157)	Úrad preukázal, že v posudzovanom období bol účtovaný nepomerne vyšší poplatok za vykonanie odpočtu pri zmene dodávateľa. Rozdiel bol zapríčinený neefektivitou pri zabezpečovaní odpočtov a bol vypočítaný vo výške 149 303 eur (viď bod (139)). Je to suma, o ktorú boli ukrátení noví dodávatelia elektriny a ktorú je možné považovať za obdobu majetkového prospechu. Z tejto neefektivity profitovala skupina ZSE, nakoľko spoločnostiam v skupine ZSE boli uhrádzané neefektívne vynakladané náklady. 

(158)	Konkrétny spôsob, akým budú odpočty pri zmene dodávateľa zabezpečené, bol v posudzovanom období a naďalej je vždy závislý na rozhodnutí spoločnosti ZSE-D, a.s. Je teda len na rozhodnutí spoločnosti ZSE-D, a.s., či tieto úkony bude vykonávať vo vlastnej réžii, alebo outsourcuje tieto úkony na iné spoločnosti. Spoločnosť ZSE-D, a.s. rozhoduje aj o tom, či si zabezpečenie konkrétnej služby objedná u spoločnosti z vlastnej ekonomickej skupiny, prípadne u nezávislého subjektu. Spoločnosť ZSE-D, a.s. nemôže ospravedlňovať vysoké ceny neefektívne vynakladanými (vysokými) nákladmi. Teda spoločnosť v dominantnom postavení nemôže prenášať svoju neefektivitu na spotrebiteľov. Je zrejmé, že túto službu vedela spoločnosť ZSE-D, a.s. zabezpečiť efektívnejšie, čo vyplýva zo zníženia poplatku za nadštandardný odpočet. Kvôli posudzovanému správaniu ZSE-D, a.s. platili noví dodávatelia elektriny za odpočet pri zmene dodávateľa neodôvodnene vyššiu cenu. 

(159)	Pokuta 3 785,17 eur určená úradom nepresahuje sumu 149 303 eur, o ktorú noví dodávatelia platili nepomerne viac, ako by platili, ak by im bola účtovaná cena vo výške 10,47 eur bez DPH. Tieto dve sumy sú vo výraznej disproporcii, ktorá naznačuje, že vypočítaná pokuta nemá svojou výškou schopnosť potrestať podnikateľa ZSE-D, a.s. za protisúťažné správanie, nakoľko je nepomerne nižšia. Vzhľadom na uvedené úrad zvyšuje základnú sumu pokuty na 150 000 eur.

(160)	Konečná výška pokuty po zvážení všetkých popísaných skutočností je 150 000 eur. Pokuta nepresahuje zákonom stanovenú 10%-nú hranicu z obratu. 

Námietky účastníka konania

(XXI)	Účastník konania namieta skutočnosti uvádzané úradom vo Výzve a to, že úrad „... môže sankciu zvýšiť, resp. znížiť, ak identifikuje priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti.“. Podľa účastníka konania však úrad „ani jednu z uvedených okolností nekonkretizuje, a teda nedáva tak možnosť spoločnosti ZSE Distribúcia, a.s. vyjadriť sa ku všetkým okolnostiam, ktoré ovplyvnia výšku sankcie.“.

Reakcia úradu: 
Nie je povinnosťou úradu uvádzať vo Výzve pred vydaním rozhodnutia postup pri určení pokuty. Správny poriadok ani zákon neobsahujú povinnosť informovať účastníka konania pred ukončením dokazovania o skutočnostiach, ktoré bude úrad brať do úvahy pri konečnom stanovení výšky sankcie. Práve naopak úrad vo Výzve uviedol predpokladaný postup pri ukladaní pokuty. Ako bolo uvedené, toto nie je obligatórnou náležitosťou Výzvy pred vydaním rozhodnutia. Úrad teda považuje túto námietku spoločnosti ZSE-D, a.s. za neopodstatnenú.

(XXII)	 Účastník konania vo svojich námietkách v časti „I/ Ostatné“ uvádza, že považuje tvrdenia spoločnosti SVK EN, s.r.o. v liste zo dňa 28.04.2010 týkajúce sa „dočasného pozastavenia prijímania nových zákazníkov zo segmentu domácností“ za nepravdivé. 

Reakcia úradu:
Úrad v rámci posudzovania prípadu neprihliadal na namietané vyjadrenia spoločnosti SVK EN, s.r.o. a tieto nijak neovplyvnili úrad v jeho záveroch. Na základe tejto skutočnosti považuje úrad časť „I/ Ostatné“ vo Vyjadrení k výzve za irelevantnú. 

Vzhľadom na zistený skutkový stav úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

Poučenie:

Podľa ustanovenia § 34 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov možno proti tomuto rozhodnutiu podať rozklad na Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor zneužitia dominantného postavenia, Drieňová 24, 826 03 Bratislava v lehote do 15 dní odo dňa jeho doručenia. V zmysle § 61 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov. 

       							Ing. Martin Rajňák
    riaditeľ odboru 
     	  				       zneužívania dominantného postavenia

Rozhodnutie sa doručí: 
ius aegis, s.r.o.
JUDr. Andrea Oršulová 
Ferienčíkova 7
811 08 Bratislava