PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

ROZHODNUTIE

 
Číslo: 2004/ZK/3/1/016	Bratislava 6.2.2004

	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor koncentrácií v správnom konaní začatom na základe oznámenia koncentrácie podľa § 10 ods. 12 zákona č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z.z. podnikateľom STRABAG, s.r.o., Mlynské Nivy 61/A, 821 09 Bratislava, IČO: 17 317 282, zastúpeného JUDr. Jánom Havlátom, advokátom, Advokátska kancelária, Rudnayovo nám. 1, 811 01 Bratislava  vo veci koncentrácie podnikateľov STRABAG, s.r.o., Mlynské Nivy 61/A, 821 09 Bratislava, IČO: 17 317 282 a ZIPP Bratislava spol. s.r.o., Stará Vajnorská 16, 832 44 Bratislava, IČO: 31 355 161 a podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov 

rozhodol

na základe § 22 ods. 1 písm. c) v spojení s § 32 ods. 2 písm. c) zákona č 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o  organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z.z. tak, že konanie vo veci koncentrácie podľa § 9 ods. 1 písm. b) v spojení s § 9 ods. 4 písm. b) zákona č. 136/2001 Z.z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z.z. podnikateľov STRABAG, s.r.o., Mlynské Nivy 61/A, 821 09 Bratislava, IČO: 17 317 282 a ZIPP Bratislava spol. s.r.o., Stará Vajnorská 16, 832 44 Bratislava, IČO: 31 355 161 na základe Zmluvy o prevode obchodných podielov na spoločnosti ZIPP BRATISLAVA spol. s r.o. zo dňa 9.10.2003 zastavuje, pretože dôvod na konanie nebol daný.

O d ô v o d n e n i e:

Dňa 16.10.2003 bolo Protimonopolnému úradu Slovenskej republiky, odboru koncentrácií (ďalej len „úrad“) doručené listom, zaevidovaným úradom pod č. 6424/2003, oznámenie koncentrácie podľa § 10 ods. 12 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií  ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z.z. (ďalej len „zákon“) podnikateľa STRABAG, s.r.o., Mlynské Nivy 61/A, 821 09 Bratislava, IČO: 17 317 282 (ďalej len „STRABAG“) prostredníctvom splnomocneného právneho zástupcu JUDr. Jána Havláta, advokáta, Advokátska kancelária, Rudnayovo nám. 1, 811 01 Bratislava (ďalej len „právny zástupca“) vo veci koncentrácie podnikateľov STRABAG a ZIPP Bratislava spol. s.r.o., Stará Vajnorská 16, 832 44 Bratislava, IČO: 31 355 161 (ďalej len „ZIPP BRATISLAVA“) na základe Zmluvy o prevode obchodných podielov na spoločnosti ZIPP BRATISLAVA spol. s r.o. zo dňa 9.10.2003 (ďalej len „Zmluva“).

Na základe doručenia oznámenia predmetnej koncentrácie začalo dňa 16.10.2003 podľa § 25 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov správne konanie vo veci koncentrácie, o čom úrad listom č. 6801/PMÚ SR/2003 zo dňa 3.11.2003 informoval prostredníctvom právneho zástupcu oznamovateľa koncentrácie.

Nakoľko oznámenie koncentrácie neobsahovalo všetky náležitosti podľa § 10 ods. 12 zákona a vyhlášky Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 168/2001 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach oznámenia koncentrácie v znení vyhlášky č. 585/2002 Z.z. (ďalej len „vyhláška“) a pritom z oznámenia koncentrácie nebolo zrejmé, či predmetná koncentrácia podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 zákona, úrad vyzval listom č. 6801/PMÚ SR/2003 zo dňa 3.11.2003 účastníka konania prostredníctvom právneho zástupcu na jeho doplnenie a upozornil na znenie § 11 zákona, podľa ktorého lehota na vydanie rozhodnutia začne plynúť odo dňa nasledujúceho po dni doručenia úplného oznámenia koncentrácie podľa § 10 ods. 12 zákona.  
Po doplnení oznámenia koncentrácie podľa § 10 ods. 12 zákona a vyhlášky listom č. 7131/2003 zo dňa 18.11.2003 začala dňom 19.11.2003 plynúť podľa § 11 zákona lehota na vydanie rozhodnutia.
Správny poplatok vo výške 100.000,- Sk bol prevedený na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky dňa 13.11.2003.
Nakoľko určenie, či predmetná koncentrácia podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. b) zákona a v nadväznosti na to zadefinovanie relevantných trhov a určenie trhových podielov účastníkov koncentrácie na zadefinovaných relevantných trhoch si vyžadovalo osloviť zástupcov konkurentov a odberateľov, ako aj preskúmanie štruktúry a charakteru relevantných trhov, úrad z dôvodu správneho zadefinovania relevantných trhov, na ktorých pôsobia účastníci koncentrácie požiadal v súlade s § 11 zákona predsedníčku úradu o predĺženie lehoty na vydanie rozhodnutia do 19.3.2004. Požadované predĺženie lehoty na vydanie rozhodnutia predsedníčka úradu schválila listom zo dňa 13.1.2004, o čom následne úrad listom č. 174/PMÚ SR/2004 zo dňa 16.1.2004 oznámil účastníkovi správneho konania.

Forma koncentrácie

Podľa § 9 ods. 1 zákona koncentrácia je proces ekonomického spájania podnikateľov, ktorým je 
a)	zlúčenie alebo splynutie dvoch alebo viacerých samostatných podnikateľov, alebo
b)	získanie priamej alebo nepriamej kontroly jedným podnikateľom alebo viacerými podnikateľmi nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov. 
	
	Kontrolou sa podľa § 9 ods. 4 zákona rozumie možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť podnikateľa, najmä prostredníctvom 
c)	vlastníckych alebo iných práv k podniku alebo k jeho časti, 
d)	práv, zmlúv alebo na základe iných skutočností, ktoré umožňujú vykonávať rozhodujúci vplyv na zloženie, hlasovanie alebo rozhodovanie orgánov podnikateľa.

Dňa 9.10.2003 bola uzatvorená Zmluva medzi spoločníkmi spoločnosti ZIPP BRATISLAVA ako prevádzajúcimi a spoločnosťou STRABAG ako nadobúdateľom 100 % obchodného podielu v spoločnosti ZIPP BRATISLAVA. Na základe Zmluvy došlo k získaniu priamej kontroly spoločnosti STRABAG nad podnikom podnikateľa ZIPP BRATISLAVA, keďže podnikateľ STRABAG získal možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na zloženie, hlasovanie a rozhodovanie orgánov podnikateľa ZIPP BRATISLAVA.

Vychádzajúc z vyššie uvedeného úrad zistil, že na základe Zmluvy došlo ku koncentrácii podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona v spojení s § 9 ods. 4 písm. b) zákona, kedy spoločnosť STRABAG získala priamu kontrolu nad podnikom podnikateľa ZIPP BRATISLAVA. 

Účastníci koncentrácie

Podľa § 25 ods. 3 zákona účastníkmi konania sú navrhovateľ a podnikatelia, o ktorých právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach ustanovených týmto zákonom sa má rozhodnúť. Účastníkom konania v prípade koncentrácie podľa § 9 ods. 1 písm. b) zákona je iba podnikateľ alebo podnikatelia, ktorí získavajú priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikom alebo nad časťou podniku iného podnikateľa alebo podnikateľov. 
Na základe uvedeného úrad zistil, že účastníkom správneho konania je v danom prípade podnikateľ STRABAG, ktorý získal priamu kontrolu nad podnikom podnikateľa ZIPP BRATISLAVA. Účastníkom koncentrácie je podnikateľ STRABAG, ktorý získal kontrolu nad podnikom podnikateľa ZIPP BRATISLAVA, ako aj podnikateľ ZIPP BRATISLAVA, nad ktorým bola na základe Zmluvy kontrola získaná.

Spoločnosť STRABAG je spoločnosť s ručením obmedzeným zapísaná do Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I. dňa 10.06.1991, Oddiel: Sro, vložka číslo: 991/B. Predmetom činnosti spoločnosti je nákup a predaj nehnuteľností, prenájom nehnuteľností s poskytovaním doplnkových služieb-telefónna služba, správa nehnuteľností, ekonomické poradenstvo, prevádzkovanie garáží, realitná kancelária, veľkoobchod a maloobchod s rozličným tovarom v rozsahu voľnej živnosti a sprostredkovanie v oblasti obchodu, kúpa tovaru na účely jeho predaja iným prevádzkovateľom živnosti (veľkoobchod) v rozsahu voľnej živnosti, kúpa tovaru na účely jeho predaja konečnému spotrebiteľovi (maloobchod) v rozsahu voľnej živnosti, výroba transportného betónu, prenájom strojov a motorových vozidiel, uskutočňovanie stavieb a ich zmien.
Spoločnosť STRABAG je 100 % - nou dcérskou spoločnosťou spoločnosti Bau Holding Beteiligung  AG so sídlom Ortenburgerstrasse 27, 9800 Spittal an der Drau, Rakúsko (ďalej len „Bau Holding Beteiligung“). 
Spoločnosť Bau Holding Beteiligung pôsobí na území Slovenskej republiky v oblasti cestných stavieb prostredníctvom spoločností C.S. BITUNOVA, spol. s r.o. so sídlom Neresnícka cesta 3, 960 01 Zvolen, IČO 30 228 247. Hlavným zameraním je uskutočňovanie a vykonávanie cestných stavieb za použitia studených technológií (tzv. bitumenová emulzia, ktorá sa pri cestných stavbách používa namiesto asfaltu).
V oblasti výstavby cestných a mostných stavieb pôsobí spoločnosť Bau Holding Beteiligung prostredníctvom spoločnosti Cesty, mosty, konštrukcie, spol. s r.o. so sídlom  Neresnícka cesta 3, 960 01 Zvolen, IČO 31 559 123, pričom v súvislosti so zlúčením spoločnosti Cestné stavby Lučenec, s.r.o. so sídlom Svätoplukova 2, 984 01 Lučenec, IČO 31 646 590 došlo k zmene obchodného mena predmetnej spoločnosti na KSR – Kameňolomy SR, s.r.o. Rozhodným dňom bol  1.1.2004. 
Prostredníctvom spoločnosti SLOVASFALT, spol. s r.o. so sídlom Mlynské Nivy 61/A, Bratislava, IČO 17 308 615 pôsobí Bau Holding Beteiligung v oblasti výstavby cestných stavieb.

Z vyššie uvedeného vyplýva, že spoločnosť STRABAG je podnikateľom podľa § 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov (ďalej len „Obchodný zákonník“) a je teda podnikateľom aj podľa § 3 ods. 2 zákona.

Spoločnosť ZIPP BRATISLAVA je spoločnosťou s ručením obmedzeným zapísaná do Obchodného registra Okresného súdu Bratislava I. dňa 07.07.1993, Oddiel: Sro, vložka číslo: 5475/B pod registračným číslom 31 355 161. Predmetom činnosti spoločnosti je výroba stavebných dielcov a materiálov, vykonávanie inžinierskych stavieb, vykonávanie priemyselných stavieb, vykonávanie bytových a občianskych stavieb, rekonštrukčné práce v oblasti stavebníctva, nákup a predaj / na tovar, na ktorý sa vyžaduje osobitné povolenie, možno nákup a predaj vykonávať len s osobitným povolením /, sprostredkovanie nákupu a predaja tovarov, výkon služieb-oprava strojov a strojných zariadení, s výnimkou zásahu do vyhradených technických zariadení, oprava a údržba motorových a nemotorových vozidiel, sprostredkovanie výkonu služieb, verejná cestná doprava, zasielateľstvo, inžinierska činnosť v oblasti stavebníctva, projektová činnosť v odbore inžinierske a pozemné stavby, stavebná časť, statika, ťažba a úprava kameniva, prenájom vecí s prevodom predmetu nájmu do vlastníctva nájomcu po ukončení nájmu /leasing/, pohostinská činnosť, výroba hotových jedál a polotovarov, prenájom hnuteľných a nehnuteľných vecí, vykonávanie dopravných stavieb, poradenská činnosť, sprostredkovanie služieb v oblasti dopravy, colná deklarácia, poskytovanie prechodného ubytovania.
Spoločnosť ZIPP BRATISLAVA pôsobí v oblasti výroby prefabrikátov a prostredníctvom spoločnosti ZIPP SKALICA, spol. s r.o. so sídlom Mallého 46, 909 01 Skalica, IČO 31 441 467 (46 % podiel), ZIPP GEČA, s.r.o. so sídlom 044 13 Geča 248, IČO 31 687 016 (44 % podiel), PREFABRIKÁT, a.s. so sídlom 90873 Veľké Leváre, IČO 34 132 236 (100 %).
Prostredníctvom spoločnosti KOVOTOPOĽ, spol. s r.o. so sídlom Odbojárov 340, 955 18 Topoľčany, IČO 34 117 717 (70,3 % podiel) pôsobí v oblasti výroby formovacej techniky, vo výrobe oceľových konštrukcií a montážnych prác.
Ďalej spoločnosť ZIPP BRATISLAVA kontroluje spoločnosť ZIPP –S, s.r.o. so sídlom Stará Vajnorská 16, 832 44 Bratislava, IČO 35 693 568, ktorá je momentálne neaktívna, resp. bez mimoriadnej stavebnej či inej obchodnej činnosti a spoločnosť D Developement Senica, a.s. so sídlom Detvianska 27, 831 06 Bratislava, IČO 35 808 071 (41,2 % podiel), ktorej zameraním je developerská činnosť.

Spoločnosť ZIPP BRATISLAVA ďalej kontroluje viaceré spoločnosti v aktívne v Českej republike, v Poľsku, v Rusku. 

Z vyššie uvedeného vyplýva, že spoločnosť ZIPP je podnikateľom podľa § 2 Obchodného zákonníka a je teda podnikateľom aj podľa § 3 ods. 2  zákona.
 
Koncentrácia podliehajúca kontrole úradu

	Podľa § 10 ods. 1 zákona koncentrácia podlieha kontrole úradu, ak
a)	spoločný obrat účastníkov koncentrácie je najmenej 750 000 000 Sk a aspoň dvaja z účastníkov koncentrácie dosiahli obrat každý najmenej 250 000 000 Sk za uzavreté účtovné obdobie predchádzajúce vzniku koncentrácie alebo
b)	spoločný podiel účastníkov koncentrácie alebo podiel aspoň jedného z nich presiahne 25 % celkového podielu tovarov na relevantnom trhu v Slovenskej republike.

Z podkladov predložených účastníkom správneho konania úrad zistil, že spoločný obrat účastníkov koncentrácie za rok 2002 prevyšuje zákonom stanovenú hranicu (presný údaj úrad v rozhodnutí neuverejňuje, nakoľko bol účastníkom konania označený za predmet obchodného tajomstva a je súčasťou spisového materiálu), avšak obrat každého účastníka koncentrácie neprevýšil zákonom stanovenú úroveň 250 000 000 Sk  (presné údaje úrad v rozhodnutí neuverejňuje, nakoľko boli účastníkom konania označený za predmet obchodného tajomstva a sú súčasťou spisového materiálu).

Z uvedeného vyplýva, že predmetná koncentrácia nepodlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. a) zákona a preto úrad ďalej skúmal, či oznámená koncentrácia podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. b) zákona. V tejto súvislosti úrad definoval relevantné trhy, na ktorých pôsobia účastníci koncentrácie a podnikatelia podľa § 10 ods. 2 písm. b), c), a d) zákona v Slovenskej republike. 
Relevantné trhy 

Podľa § 3 ods. 3 zákona relevantný trh je priestorový a časový súbeh ponuky a dopytu takých tovarov, ktoré sú na uspokojenie určitých potrieb z hľadiska užívateľa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné. Podľa § 3 ods. 4 zákona tovarový relevantný trh zahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov. Podľa § 3 ods. 6 zákona priestorový relevantný trh je vymedzený územím, na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

Tovarový relevantný trh
Účastník konania prostredníctvom právneho zástupcu v oznámení koncentrácie určil tovarový relevantný trh, na ktorom pôsobia účastníci koncentrácie ako relevantný trh stavebnej produkcie. Podľa vyjadrenia účastníka konania takto určený relevantný trh zahŕňa najmä tieto stavebné produkcie: príprava staveniska (demolácie, zemné práce, prieskumné vrtné práce), pozemné a inžinierske stavby – konštrukcie a práce hrubej stavby, stavebné inštalácie (elektroinštalácie, izolačné práce, ostatné), kompletačné a dokončovacie práce (omietkarske práce, stolárske a zámočnícke práce, obkladanie stien, dlážky, maliarske, natieračské a  sklenárske práce, ostatné dokončovacie práce) (list č. 6424/2003). Takéto definovanie tovarového relevantného trhu podľa účastníka konania odráža schopnosť účastníkov koncentrácie realizovať celú škálu stavebnej produkcie podľa požiadaviek zákazníka (zápisnica z ústneho prejednania dňa 4.12.2003, 9.1.2004, list č. 323/2004).
	
	Úrad v súvislosti s definovaním relevantných trhov oslovil niektorých konkurentov účastníkov koncentrácie a odberateľov ako predstaviteľov subjektov, ktorí v predchádzajúcich obdobiach charakterizovali odberateľov v oblasti stavebníctva (obchodné reťazce, priemyselné podniky, banky, mestá a obce, Slovenská správa ciest, iní podnikatelia). Úrad z informácií získaných od oslovených subjektov analyzoval okrem iného charakter jednotlivých služieb v oblasti stavebníctva, charakter odberateľov a ich požiadavky. 

	Z prieskumu trhu vyplynulo, že definovanie relevantného trhu účastníkom konania ako trhu stavebnej produkcie nie je v súlade so znením § 3 ods. 3 až ods. 5 zákona.
	Z informácií získaných úradom v prieskume trhu vyplývajú skutočnosti, na základe ktorých úrad zadefinoval nasledovné relevantné trhy:
1.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby bytových budov na území Slovenskej republiky,
2.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby budov pre priemysel a služby na území Slovenskej republiky,
3.	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby dopravnej infraštruktúry na území Slovenskej republiky.

Pri definovaní vyššie uvedených relevantných trhov úrad vychádzal z informácií získaných v prieskume trhu, z ktorých vyplýva, že definovanie tovarového relevantného trhu ako trhu stavebnej produkcie ako celok nezahŕňa zhodné alebo vzájomne zastupiteľné tovary schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov, pričom úrad vychádzal zo špecifických potrieb užívateľov – v predmetnom prípade  odberateľov jednotlivých stavebných služieb, najmä z hľadiska ich požiadaviek na realizátora stavby,  spôsobu výberu realizátora stavby.

Priestorový relevantný trh
V súvislosti s definovaním priestorového relevantného trhu úrad analyzoval vplyv a existenciu vývozu a dovozu jednotlivých druhov stavebnej produkcie. Úrad sa zaoberal posudzovaním bariér vstupu, ktoré musí novovstupujúci zahraničný stavebný podnikateľ prekonať pri vstupe na trh stavebnej produkcie v Slovenskej republike.
Prezident Zväzu stavebných podnikateľov Slovenska na ústnom prejednaní dňa 24.11.2003, z ktorého je spísaná zápisnica a je súčasťou spisu, uviedol, že pri vstupe na zahraničný trh stavebné spoločnosti vytvárajú konzorciá. Dôvod, ktorý vedie zahraničnú stavebnú spoločnosť k vytvoreniu konzorcia s domácou stavebnou spoločnosťou je neznalosť trhu, cien, spôsobu komunikácie, ktoré odrážajú zvyklosti v danej krajine. Zahraničný partner potom obvykle poskytuje technickú a finančnú pomoc, riadi stavbu, na druhej strane domáca stavebná spoločnosť poskytne strojné a ľudské kapacity a materiál. 
Z uvedeného vyplýva, že zahraničná stavebná spoločnosť pri vstupe na domáci trh v oblasti výstavby čelí neznalosti trhu a jeho zvyklostiam, ako aj vysokým nákladom na presun strojov a zariadení či sťahovanie a presun kvalifikovaných a odborných pracovníkov zo zahraničia, ktoré predstavujú vysokú vstupnú bariéru pre zahraničnú stavebnú spoločnosť pri vstupe na domáci trh. Zahraničná stavebná spoločnosť potom spolupracuje alebo vytvára konzorciá s domácou stavebnou spoločnosťou. Rovnaké dôvody a princípy pre vytváranie konzorcií platia aj pri vývoze stavebnej výroby.
Ďalej z prieskumu trhu, ktorý vykonal úrad vyplynulo, že odberatelia stavieb pri výbere realizátora stavby požadujú od stavebnej spoločnosti, aby mala z minulosti skúsenosti s realizovaním stavby na území Slovenskej republiky. 	
Z vyššie uvedeného vyplýva, že vzhľadom na vysoké vstupné bariéry, ktoré sú nevyhnutné pre vstup na slovenský trh, je možné považovať súťažné prostredie na  území Slovenskej republiky za také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

Priestorový relevantný trh bol účastníkom konania ako aj úradom zadefinovaný ako územie Slovenskej republiky, ktoré predstavuje územie, na ktorom  sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od ostatných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

Relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby bytových budov na území Slovenskej republiky
	V oblasti výstavby bytových budov tvoria odberateľov verejní alebo súkromní investori. Podiel subdodávateľov na výstavbe je vyšší v porovnaní s výstavbou budov pre priemysel a služby a výstavbou dopravnej infraštruktúry, čo je dané špecifickosťou výstavby bytov a potreby veľkého množstva rôznych odborných pracovníkov. Pre túto oblasť výstavby bytov je charakteristické, že v nej pôsobí veľa stavebných spoločností, medzi nimi aj menšie stavebné spoločnosti. Predmetné ovplyvňuje štruktúru trhu poskytovania stavebných služieb výstavby bytových budov na území Slovenskej republiky, ktorá sa od ostatných úradom zadefinovaných relevantných trhov v predmetnom správnom konaní odlišuje počtom a veľkosťou podnikateľov pôsobiacich na tomto trhu.
	Požiadavky zo strany odberateľov kladené na výstavbu bytových budov poukazujú, že výstavba bytových budov predstavuje samostatný relevantný trh z toho hľadiska, že ide vo všeobecnosti o stavby menšieho rozsahu a preto aj kritériá kladené na stavebnú spoločnosť, ktorá bude stavbu realizovať sú iné vzhľadom na rozsah stavby v porovnaní s požiadavkami investorov na realizátorov výstavby budov pre priemysel a služby, ako aj v porovnaní s požiadavkami kladenými investormi na realizátorov výstavby dopravnej infraštruktúry. 
	Pri definovaní relevantného trhu úrad posudzoval vyjednávaciu silu odberateľov predmetných stavieb ako aj ich požiadavky na realizátora stavby, existenciu vysokého podielu subdodávateľov podieľajúcich sa na výstavbe ako aj samotnú štruktúru trhu, na ktorej pôsobí veľké množstvo konkurentov schopných kedykoľvek realizovať výstavbu bytových budov.

	Vychádzajúc z vyššie uvedeného a vzhľadom na skutočnosť, že poskytovanie stavebných služieb výstavby bytových budov nie je možné podľa § 3 ods. 3 až ods. 5 zákona považovať za zhodné a ani za vzájomne zastupiteľné s poskytovaním iných stavebných služieb, najmä vzhľadom na charakter potrieb odberateľov predmetnej služby, odlišné požiadavky kladené na poskytovateľov predmetnej služby pri vstupe na trh od podmienok kladených v prípade ich vstupu do iné relevantné trhy v oblasti stavebníctva, ako aj špecifickú štruktúru tohto trhu, úrad zadefinoval relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby bytových budov na území Slovenskej republiky ako samostatný relevantný trh.

Relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby budov pre priemysel a služby na území Slovenskej republiky
	Výstavba budov pre priemysel a služby predstavuje poskytovanie stavebných služieb výstavby akýchkoľvek nebytových budov. Odberateľmi predmetných služieb sú najmä súkromní investori s vyššou vyjednávacou silou ako je tomu v prípade odberateľov služieb výstavby bytových budov. 
	Investori oslovujú stavebné spoločnosti priamo, t.j. zväčša nevypisujú žiadne súťaže ani neuverejňujú inzeráty a pod. Majú vypracované metódy hodnotenia stavebnej spoločnosti. Pri zahraničnej stavebnej spoločnosti je dôležité, či daná spoločnosť už realizovala výstavbu na slovenskom alebo českom trhu, pričom takáto stavebná spoločnosť musí objednávateľovi stavby preukázať kontakty na subdodávateľov. 
	Zo záverov prieskumu trhu ďalej vyplýva, že významnú úlohu zohráva aj vlastná skúsenosť investora so stavebnou spoločnosťou.  V niektorých prípadoch pri získaní zákazky stavebná spoločnosť vypracováva aj návrh ceny na ďalšiu stavbu. Významnú úlohu zohrávajú referencie a skúsenosti stavebnej spoločnosti s realizovaním stavby podobného rozsahu (kvôli schopnosti riadiť stavbu veľkého rozsahu pri dodržaní kvality a termínov). 
	Z prieskumu trhu vyplýva, že jednotliví investori kladú určité požiadavky na realizátora konkrétnej stavby. Oslovené subjekty uviedli, že investor posudzuje aj finančné zázemie a finančnú silu stavebnej spoločnosti. Veľkosť obratu stavebnej spoločnosti býva limitujúcim faktorom. Výška investície nesmie presiahnuť výšku obratu stavebnej spoločnosti. Realizátor stavby musí byť dostatočne silný na to, aby bol schopný prefinancovať stavbu z vlastných zdrojov. Pri stavbách menšieho rozsahu k zaplateniu dochádza až po ukončení stavby. Pri stavbách veľkého rozsahu musí byť stavebná spoločnosť schopná zo začiatku prefinancovať stavbu. Niektorí investori požadujú po ukončení stavby zádržné do výšky 10 % z ceny ako záruku (napr. formou bankovej garancie). 
	Významnými kritériami pri rozhodovaní sú cena, rýchlosť, referencie, kvalita, ľudské a technické vybavenie. Účastníci koncentrácie v oznámení a jeho doplnení ako aj v zápisniciach z ústnych prejednaní uvádzajú, že je bežné, aby zákazku získali aj také spoločnosti, ktoré nedisponujú technickým a personálnym vybavením potrebným na realizáciu stavby. V prieskume trhu niektorí investori výslovne uviedli, že v ich prípade nie je možné, aby ich stavbu realizovala spoločnosť bez potrebného vybavenia (napr. list č. 8058/2003). 

	Na základe vyššie uvedených záverov, ktoré vyplynuli z prieskumu trhu, úrad zadefinoval výstavbu budov pre priemysel a služby ako samostatný relevantný trh vzhľadom na to, že tento trh sa vyznačuje špecifickou štruktúrou v porovnaní so štruktúrou ostatných úradom zadefinovaných relevantných trhov danou iným charakterom a počtom podnikateľov na ňom pôsobiacom, čo vyplýva z požiadaviek kladených investormi na realizátorov predmetných stavieb. 

	Vychádzajúc z vyššie uvedeného a vzhľadom na skutočnosť, že poskytovanie stavebných služieb výstavby budov pre priemysel a služby nie je možné podľa § 3 ods. 3 až ods. 5 zákona považovať za zhodné a ani za vzájomne zastupiteľné s poskytovaním iných stavebných služieb a vzhľadom na význam a vyjednávaciu silu odberateľov, ktorí kladú požiadavky na realizátora stavby, ako aj špecifické podmienky a spôsob výberu realizátora stavby zo strany odberateľov, úrad zadefinoval relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby budov pre priemysel a služby na území Slovenskej republiky ako samostatný relevantný trh.

Relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby dopravnej infraštruktúry na území Slovenskej republiky
	Výstavba dopravnej infraštruktúry tvorí samostatný relevantný trh a predstavuje výstavbu diaľnic, cestnej siete I., II. a III. triedy, miestnych komunikácií, účelových komunikácií, parkovísk a spevnených plôch, mostov, priepustov, podchodov, nadchodov.
	Pre pôsobenie stavebnej spoločnosti v oblasti výstavby dopravnej infraštruktúry je významné personálne vybavenie spoločnosti, ako aj špecifické technické vybavenie spoločnosti. Existuje však možnosť v prípade nedostatku technického vybavenia, si potrebné mechanizmy požičať alebo prenajať, čo však zvyšuje náklady na vykonanie predmetných stavebných služieb. Z prieskumu ďalej vyplynulo, že pri stavbách väčšieho rozsahu (300 mil. Sk a viac) je potrebné mať aspoň časť špecialistov a časť špeciálneho technického vybavenia v danej spoločnosti (list č. 7773/2003). Pre cestnú a diaľničnú výstavbu sú potrebné mechanizmy a dopravné prostriedky na zemné práce, mechanizmy a stroje na výrobu horúcich asfaltových zmesí a ich pokládku (list č. 7833/2003).
	Ako odberateľ týchto stavieb vystupuje hlavne štát prostredníctvom Slovenskej správy ciest alebo mestá a obce, ktorý si vyberá realizátora stavby metódou v súlade so zákonom č. 523/2003 o verejnom obstarávaní. V prípade medzinárodných súťaží s použitím finančných prostriedkov zo zahraničných bánk alebo z medzinárodných fondov (napr. predvstupové fondy, štrukturálne fondy Európskej únie) sa súťaže vyhlasujú v oficiálnych periodikách Európskej únie a riadia sa špeciálnymi pravidlami (list č. 8044/2003).
	Pri rozhodovaní o výbere uchádzača odberateľ posudzuje viaceré kritéria, ako sú cena prác, skúsenosti s prácami podobného charakteru (t.j. či už spoločnosť obdobnú stavbu realizovala), systém zabezpečenia kvality prác, komplexnosť dodávky (t.j. podiel vlastných prác), finančné zázemie spoločnosti (t.j. za posledné roky, dostatok likvidných prostriedkov, obrat spoločnosti). 
	Pri definovaní relevantného trhu úrad vzal do úvahy charakter trhu v oblasti výstavby dopravnej infraštruktúry, charakter odberateľa (štát) a jeho pravidlá a metódy pri výbere stavebnej spoločnosti, ako aj nevyhnutnosť stavebnej spoločnosti disponovať s potrebným technickým vybavením a kvalifikovanými odborníkmi.
	
	Vychádzajúc z vyššie uvedeného a vzhľadom na skutočnosť, že poskytovanie stavebných služieb výstavby dopravnej infraštruktúry nie je možné podľa § 3 ods. 3 až ods. 5 zákona považovať za zhodné a ani za vzájomne zastupiteľné s poskytovaním iných stavebných služieb a vzhľadom na významnú vyjednávaciu silu odberateľov, predovšetkým štátu, ktorý kladie požiadavky na realizátora stavby, ako špecifický charakter a spôsob výberu realizátora predmetných stavieb prostredníctvom verejných súťaží, úrad zadefinoval poskytovanie stavebných služieb výstavby dopravnej infraštruktúry na území Slovenskej republiky ako samostatný relevantný trh. 

	 Z oznámenia koncentrácie vyplývalo, že podnikateľ ZIPP BRATISLAVA vyrába prefabrikáty. Právny zástupca v liste 323/2003 zo dňa 23.1.2004 uvádza:„ZIPP BRATISLAVA vyrobil za rok 2002 celkom za 0,57 mld. Sk prefabrikovaných dielcov. Z toho exportoval do zahraničia produkcie v hodnote 0,215 mld. Sk. Na stavby konštrukcií na Slovensku boli použité prefabrikované dielce, vyrobené ZIPPom BRATISLAVA v  hodnote 0,355 mld. Sk, všetko na stavby realizované ZIPP BRATISLAVA. Za 1. polrok 2003 ZIPP vyprodukoval prefabrikované dielce v hodnote 0,375 mld. SK, z toho exportoval výrobky v hodnote 0,150 mld. Sk. Na stavby konštrukcií na Slovensku boli použité prefabrikované dielce vyrobené ZIPP-om BRATISLAVA v hodnote0,225 mld. Sk, rovnako všetko použité na stavby realizované ZIPP BRATISLAVA.“	
	Z vyššie uvedeného vyplýva, že podnikateľ ZIPP BRATISLAVA v roku 2002 a ani k 30.6.2003 neumiestnil na slovenskom trhu žiadne prefabrikáty, ale ním vyrobené prefabrikáty použil na vlastné stavby a zvyšok vyviezol. Z tohto dôvodu sa úrad pri definovaní relevantných trhov ďalej nezaoberal predmetnou činnosťou podnikateľa ZIPP BRATISLAVA.
 
O záveroch vyplývajúcich z prieskumu trhu úrad informoval účastníka konania na ústnom prejednaní dňa 9.1.2004, na ktorom sa zúčastnil aj zástupca podnikateľa ZIPP BRATISLAVA. Z predmetného prejednania bola spísaná zápisnica, ktorá je súčasťou spisového materiálu. Zároveň bol účastník konania vyzvaný o doplnenie informácií týkajúcich sa veľkosti jednotlivých relevantných trhov ako aj podielu na nich, vrátane konkurentov, následne aj listom č. 174/PMÚ SR/2004 zo dňa 16.1.2004. Účastník konania prostredníctvom právneho zástupcu listom č. 323/2003 zo dňa 23.1.2004 doplnil informácie podľa požiadavky úradu. Zároveň uviedol, že trvá na zadefinovaní relevantného trhu z tovarového hľadiska ako trh so stavebnou produkciou. Svoje stanovisko opäť opiera o skutočnosť, že obaja účastníci koncentrácie „... ponúkajú a sú hneď bez ďalších navyše investícií schopní realizovať celú škálu stavebnej produkcie... Jednotlivé produkcie vždy závisia od konkrétneho dopytu ich zákazníkov.“
Úrad sa zaoberal predmetnou námietkou účastníka konania a skúmal, či konkurenti sú schopní v krátkom časovom horizonte a bez dodatočných veľkých nákladov na prispôsobenie ich existujúcich hmotných a nehmotných aktív realizovať všetky druhy stavebnej produkcie podobne ako STRABAG a ZIPP BRATISLAVA. Z prieskumu trhu vyplynulo, že na výstavbu jednotlivých druhov stavieb musí stavebná spoločnosť disponovať značným technickým a ľudským vybavením v závislosti od konkrétnej stavby. Významnú úlohu zohráva predovšetkým personálne vybavenie firmy kvalitnými manažérmi a odbornými technickými pracovníkmi (list č. 7704/2003 zo dňa 11.12.2003). Prenájom špecialistov v plnej miere je podľa spoločnosti SIBAMAC, a.s. reálny len na stavbách menšieho rozsahu (list č. 7773/2003 zo dňa 15.12.2003). Prieskum trhu potvrdil, že pri výstavbe jednotlivých stavieb je potrebné, aby stavebná spoločnosť disponovala technickým vybavením, špeciálnymi strojmi a technologickými zariadeniami. V prípade nedostatočnosti technického vybavenia existuje možnosť prenajatia si potrebných strojov a zariadení. Spoločnosť SIBAMAC, a.s. vo svojom liste č. 7773/2003 zo dňa 15.12.2003 uvádza, že pri stavbách väčšieho rozsahu (300 mil. Sk a viac) je potrebné mať aspoň časť špecialistov a časť špeciálneho technického vybavenia vo firme. Spoločnosť REDING, a.s. v liste č. 7732/2003 zo dňa 12.12.2003 uvádza, že firmy odkázané na prenájom sú často v nevýhode pri získavaní zákazky oproti veľkým formám vlastniacim potrebné vybavenie, pretože ceny za prenájom môžu byť príliš vysoké a túto výšku nevedia ovplyvniť. Zo záverov prieskumu trhu vyplynulo, že nie všetky stavebné spoločnosti pôsobiace na Slovensku disponujú technickým a ľudským vybavením nevyhnutným na všetky druhy stavieb a teda nie všetky stavebné spoločnosti sú schopné bez dodatočných nákladov na prispôsobenie ich existujúcich hmotných a nehmotných aktív a v krátkom čase realizovať akúkoľvek stavbu.

Vzhľadom na skutočnosť, že nie všetci konkurenti disponujú potrebným technickým a ľudským vybavením a s ohľadom na znenie § 3 až 5 zákona, nebolo možné zobrať do úvahy predmetnú námietku účastníka konania. 

Podiely účastníkov koncentrácie a spoločný podiel účastníkov koncentrácie na relevantných trhoch v Slovenskej republike

	Úrad v rámci posudzovania, či predmetná koncentrácia podlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. b) zákona zisťoval podiely účastníkov koncentrácie ako aj spoločný podiel účastníkov koncentrácie podľa § 10 ods. 2 zákona na relevantných trhoch v Slovenskej republike. Úrad pritom skúmal podiel účastníkov koncentrácie na vyššie zadefinovaných relevantných trhoch k 31.12.2002 a k 30.6.2003. Účastník konania vo svojom liste č. 232/2003 zo dňa 23.1.2004 uviedol veľkosť spoločného obratu účastníkov koncentrácie na úradom zadefinovaných relevantných trhoch. Pri určovaní postavenia účastníkov konania na jednotlivých trhoch úrad vychádzal z informácií poskytnutých účastníkom konania, Združením stavebných podnikateľov Slovenska (Ročenka slovenského stavebníctva 2003, ktorá tvorí prílohu k zápisnici zo dňa 24.11.2003). Z uvedených informácií vyplývajú nasledovné skutočnosti:

Spoločný podiel účastníkov koncentrácie na definovaných relevantných trhoch je:
o	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby bytových budov na území Slovenskej republiky: k 30.6.2003 bol spoločný podiel účastníkov koncentrácie 0,3 %; k 31.112.2002 bol spoločný podiel účastníkov koncentrácie 0,6 %,
o	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby budov pre priemysel a služby na území Slovenskej republiky: k 30.6.2003 bol spoločný podiel účastníkov koncentrácie 14,5 %; k 31.112.2002 bol spoločný podiel účastníkov koncentrácie 9,3 %,
o	relevantný trh poskytovania stavebných služieb výstavby dopravnej infraštruktúry na území Slovenskej republiky: k 30.6.2003 bol spoločný podiel účastníkov koncentrácie 11,4 %; k 31.12.2002 bol spoločný podiel účastníkov koncentrácie 2,2 %, čo potvrdil účastník konania v liste č. 542/2004 zo dňa 3.2.2004. 
	
	Z predložených informácií a podkladov vyplýva, že neexistuje žiaden relevantný trh, na ktorom by pôsobil iba jeden z účastníkov koncentrácie.
		
	Na základe vyššie uvedených údajov úrad konštatuje, že spoločný podiel účastníkov koncentrácie na žiadnom zadefinovanom relevantnom trhu na území Slovenskej republiky nepresiahol 25 % a ani podiel aspoň jedného účastníka koncentrácie nepresiahol 25 % celkového podielu tovarov na zadefinovaných relevantných trhoch  v Slovenskej republike, na základe čoho úrad zistil, že predmetná koncentrácia nepodlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 písm. b) zákona. 
	
	Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti úrad zistil, že koncentrácia podnikateľov STRABAG a ZIPP BRATISLAVA na základe Zmluvy nepodlieha kontrole úradu podľa § 10 ods. 1 zákona, na základe čoho podnikateľ STRABAG nebol povinný predmetnú koncentráciu podľa § 10 ods. 9 zákona oznámiť. 
Podľa § 32 ods. 2 písm. c) zákona úrad predmetné správne konanie zastavuje, keďže dôvod na konanie nebol daný.

V súlade s § 33 zákona úrad listom číslo 404/PMÚ SR/2003 zo dňa 28.1.2004 vyzval účastníka správneho konania pred vydaním rozhodnutia v predmetnej veci, aby sa ústne alebo písomne vyjadril k jeho podkladom a k spôsobu ich zistenia, prípadne aby navrhol jeho doplnenie.  

	Účastník konania listom zaevidovaným úradom pod číslom 542/2004 zo                     dňa 3.2.2004 uviedol, že súhlasí s podkladom rozhodnutia úradu a spôsobom jeho zistenia skutočností relevantných pre vydanie rozhodnutia úradu.

	Na základe vyššie uvedených skutočností úrad rozhodol tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia.

P o u č e n i e :

 Podľa ustanovenia § 34 ods. 1 zákona v spojení s § 18 ods. 1 zákona proti tomuto rozhodnutiu môže byť podaný rozklad Rade Protimonopolného úradu Slovenskej republiky prostredníctvom Protimonopolného úradu, odboru koncentrácií, Drieňová 24, 826 03 Bratislava, v lehote 15 dní odo dňa jeho doručenia. Podľa § 61 ods. 1 správneho poriadku včas podaný rozklad má odkladný účinok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov.

			

								Ing. Erna Bochníčková
							      riaditeľka odboru koncentrácií
Rozhodnutie sa doručuje:
JUDr. Ján Havlát
advokát
Advokátska kancelária
Rudnayovo nám. 1
811 01 Bratislava