PROTIMONOPOLNÝ ÚRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY

  ROZHODNUTIE

Číslo:	2009/KH/R/2/054	Bratislava 19. november 2009	

Rada Protimonopolného úradu Slovenskej republiky v  Bratislave, ako orgán príslušný na konanie podľa § 18 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady 
č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov v konaní č. 0064/ODOS/2008 na základe rozkladov podaných účastníkmi konania Slovenská sporiteľňa, a.s., Tomášikova 48, 832 37 Bratislava, zastúpená JUDr. Dušanom Ivanom, advokátom, so sídlom Na vŕšku 2, P.O.Box 318, 814 99 Bratislava, Československá obchodná banka, a.s., Michalská 18, 815 63 Bratislava, zastúpená JUDr. Ľubošom Novákom, advokátom, Advokátska kancelária 
JUDr. Ľuboš Novák, s.r.o., Námestie Martina Benku 10, 811 07 Bratislava  a Všeobecná úverová banka, a.s., Mlynské Nivy 1, 829 90 Bratislava

mení

podľa § 59 ods. 2 v spojení s § 61 ods. 3 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov rozhodnutie Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, odboru dohôd obmedzujúcich súťaž č. 2009/KH/1/1/030 zo dňa 09. júna 2009 tak, že body I. až III. výroku rozhodnutia sa nahrádzajú  bodmi I. a II., ktoré znejú nasledovne: 

I.	Konanie podnikateľov Slovenská sporiteľňa, a.s., Tomášikova 48, 832 37 Bratislava, IČO: 00 151 653, Československá obchodná banka, a.s., Michalská 18, 815 63 Bratislava, IČO: 36 854 140  a Všeobecná úverová banka, a.s., Mlynské nivy 1, 829 90 Bratislava, IČO: 31 320 155, spočívajúce v uskutočnení stretnutia týchto podnikateľov v Bratislave dňa 10.05.2007 a ich následnej emailovej komunikácii, ktorých obsahom bola dohoda o vypovedaní a znovu neuzatvorení zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., U Vršovického Hřbitova 554, 101 00 Praha 10, Česká republika, 

je v čase od 10.05.2007 do 09.06.2009 na trhu poskytovania služieb bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu 
na objem devízovej transakcie na území Slovenskej republiky

a)	dohodou, ktorá môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktorej cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci spoločného trhu podľa článku 
81 ods. 1 písm. c) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorá je zakázaná 

a zároveň

b)	dohodou obmedzujúcou súťaž podľa § 4 ods. 1 v spojení s § 4 ods. 2 písm. a) a s 4 ods. 3 písm. c) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže 
a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, ktorá je zakázaná.

II.	Podľa § 38 ods. 1 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov za konanie uvedené v bode I. výrokovej časti tohto rozhodnutia sa ukladá pokuta:

-	podnikateľovi Slovenská sporiteľňa, a.s., so sídlom Tomášikova 48, 832 37 Bratislava, IČO: 00 151 653 vo výške 3 197 912 eur (96 340 296,91 SK), slovom tri milióny stodeväťdesiatsedemtisícdeväťstodvanásť eur, 

-	podnikateľovi Československá obchodná banka, a.s., so sídlom Michalská 18, 815 63 Bratislava, IČO: 36 854 140 vo výške 3 183 427 eur (95 903 921,80 SK) slovom tri milióny stoosemdesiattritisícštyristodvadsaťsedem eur,

-	podnikateľovi Všeobecná úverová banka, a.s., so sídlom Mlynské nivy 1, 829 90 Bratislava, IČO: 31 320 155 vo výške 3 810 461 eur (114 793 948,09 SK), slovom tri milióny osemstodesaťtisícštyristošesťdesiatjeden eur, 

ktorú sú uvedení podnikatelia povinní uhradiť do 60 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia na účet Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 7000060793, ŠP 8180, KS 1118, VS 054 vedený v Štátnej pokladnici Bratislava.

Odôvodnenie:

(1)	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky, odbor dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž (ďalej len „úrad“) rozhodol v správnom konaní 
č. 0064/ODOS/2008 dňa 09. júna 2009 nasledovne:

I.	Dohoda uzatvorená medzi podnikateľmi Slovenská sporiteľňa, a.s., Tomášikova 48, 832 37 Bratislava, zastúpená Advokátskou kanceláriou ECKER – KÁN & PARTNERS, s.r.o., so sídlom Námestie Martina Benku 9,  811 07 Bratislava, Československá obchodná banka, a.s., Michalská 18, 815 63 Bratislava a Všeobecná úverová banka, a.s., Mlynské nivy 1, 829 90 Bratislava, zastúpená Allen & Overy Bratislava, s.r.o., so sídlom Mostová 2, 811 02 Bratislava, spočívajúca v dohode 
o vypovedaní a znovu neuzatvorení zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., U Vršovického Hřbitova 554, 101 00 Praha 10, Česká republika, ktorá bola výsledkom stretnutia vyššie uvedených podnikateľov v Bratislave dňa 10.05.2007 a ich následnej emailovej komunikácie, je dohodou podľa § 4 ods. 3 písm. c) zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej v texte ako „zákon“), ktorej cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže a preto je zakázaná.

II.	Dohoda uzatvorená medzi podnikateľmi Slovenská sporiteľňa, a.s., Tomášikova 48, 832 37 Bratislava, zastúpená Advokátskou kanceláriou ECKER – KÁN & PARTNERS, s.r.o., so sídlom Námestie Martina Benku 9,  811 07 Bratislava, Československá obchodná banka, a.s., Michalská 18, 815 63 Bratislava a Všeobecná úverová banka, a.s., Mlynské nivy 1, 829 90 Bratislava, zastúpená Allen & Overy Bratislava, s.r.o., so sídlom Mostová 2, 811 02 Bratislava, dňa 10.05.2007 
v Bratislave, spočívajúca v dohode o vypovedaní a znovu neuzatvorení zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., U Vršovického Hřbitova 554, 
101 00 Praha 10, Česká republika, ktorá bola výsledkom stretnutia vyššie uvedených podnikateľov v Bratislave dňa 10.05.2007 a ich následnej emailovej komunikácie, je podľa Článku 81 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej v texte ako „ZES“) dohodou, ktorá môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktorej cieľom je obmedzenie hospodárskej súťaže a preto je zakázaná.

III.	Podľa § 38 ods. 1 zákona za konanie uvedené v bodoch 1. a 2. výrokovej časti uložil úrad pokutu:

- podnikateľovi Slovenská sporiteľňa, a.s., so sídlom Tomášikova 48, 832 37 Bratislava vo výške 3 197 912 eur (96 340 296,91 SK) 

- podnikateľovi Československá obchodná banka, a.s., so sídlom Michalská 18, 815 63 Bratislava vo výške 3 183 427 eur (95 903 921,80 SK),

- podnikateľovi Všeobecná úverová banka, a. s., so sídlom Mlynské nivy 1,                      829 90 Bratislava vo výške 3 810 461 eur (114 793 948,09 SK).

(2)	Proti vyššie uvedenému rozhodnutiu podali v zákonom stanovenej lehote rozklady všetci účastníci konania. Predmetom rozkladov sú nasledovné okruhy námietok voči záverom úradu:

-	nesprávna definícia tovarového a priestorového relevantného trhu a nesprávne definovanie vzťahu AKCENTA CZ, a.s. a účastníkov konania ako konkurentov,
-	nesprávne právne posúdenie veci, pokiaľ ide o postavenie podnikateľa AKCENTA CZ, a.s. na slovenskom trhu a posúdenie konania podnikateľov 
bez ohľadu na namietaný nesúlad podnikania tohto podnikateľa na slovenskom trhu s príslušnými právnymi predpismi, 
-	nesprávne zistenie skutkového stavu a nesprávne závery vo vzťahu k stanoviskám Národnej banky Slovenska (ďalej len „NBS“),
-	nepreukázanie účasti (resp. aktívnej účasti) na dohode obmedzujúcej súťaž 
a nesprávne posúdenie trvania dohody (porušenie § 3 ods. 4 a § 32 zákona 
č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok),
-	dohoda nespĺňa pojmové znaky dohody podľa § 4 ods. 3 písm. c) zákona a úrad neuniesol dôkazné bremeno jej preukázania,
-	procesné vady, najmä nesprávny postup pri získaní stanoviska NBS, ako aj podnikateľa AKCENTA CZ, a.s., jednostrannosť dôkazov a nesprístupnenie dôkazov (porušenie § 33 zákona), zaujatosť úradu, porušenie zásady zakotvenej v § 3 ods. 2 správneho poriadku postupovať v konaní v úzkej súčinnosti s účastníkmi konania, porušenie zásady rovnosti účastníkov podľa § 4 ods. 1 správneho poriadku,
-	nedostatočné odôvodnenie a neprimeranosť pokuty (porušenie § 38 ods. 1 a ods. 10 zákona), 
-	VÚB, a.s. dôvodí osobitne splnením podmienok na neudelenie pokuty podľa § 38 ods. 11, resp. ods. 12 zákona a povinnosťou úradu preskúmať splnenie týchto podmienok aj bez žiadosti podnikateľa. 

Detailnejšie sú námietky z rozkladov, ako aj z vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia a závery Rady úradu k námietkam obsiahnuté v jednotlivých častiach tohto rozhodnutia.

Účastníci konania navrhovali, aby Rada úradu rozhodnutie zrušila a konanie vo veci zastavila.

(3)	Rada Protimonopolného úradu Slovenskej republiky (ďalej v texte „Rada úradu“) v súlade s § 59 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov na základe podaného rozkladu preskúmala napadnuté rozhodnutie, ako aj konanie, ktoré mu predchádzalo v celom rozsahu 
a dospela k nasledujúcim záverom.

1	Účastníci správneho konania 

(4)	Podľa § 25 ods. 3 písm. a) zákona účastníkom konania v prípade dohody obmedzujúcej súťaž sú účastníci tejto dohody. Prvostupňový orgán správne vymedzil ako účastníkov správneho konania vo veci porušenia § 4 zákona a čl. 81 ZES podnikateľov Slovenská sporiteľňa, a.s. (ďalej ako „SLSP, a.s.“), Československá obchodná banka, a.s. (ďalej ako „ČSOB, a.s.“) a Všeobecná úverová banka, a.s. (ďalej ako „VÚB, a.s.“).

(5)	Úrad tiež správne aplikoval test ekonomickej kontinuity, potvrdený komunitárnou i slovenskou judikatúrou v prípade zodpovednosti podnikateľa 
ČSOB, a.s. za konanie jej ekonomického predchodcu, podnikateľa Československá obchodná banka, a.s., pobočka zahraničnej banky v SR. Tieto skutočnosti neboli účastníkmi konania spochybnené.

(6)	Účastník konania SLSP, a.s. bol v konaní zastúpený na základe plnej moci (spis č. 58) Advokátskou kanceláriou ECKER – KÁN & PARTNERS, s.r.o., so sídlom Námestie Martina Benku 9, 811 07 Bratislava. Listom zo 04.11.2009 (spis 
č. 4055/2009) účastník konania oznámil zmenu a udelenie plnomocenstva 
na zastupovanie v tomto správnom konaní JUDr. Dušanovi Ivanovi, advokátovi, 
so sídlom Na vŕšku 2, P. O. Box 318, 814 99 Bratislava.

Účastník konania ČSOB je počnúc podaním rozkladu v konaní zastúpený JUDr. Ľubošom Novákom, advokátom, Advokátska kancelária JUDr. Ľuboš Novák s.r.o., Nám. M. Benku 10, 811 07 Bratislava (spis č. 236).

Účastník konania VÚB, a.s. bol v konaní zastúpený Advokátskou kanceláriou Allen & Overy Bratislava, s.r.o., so sídlom Mostová 2, 811 02 Bratislava na základe plnej moci zo dňa 11.12.2007 (spis č. 15, príloha 2).  Listom zo dňa 28.10.2009 (spis č. 17, II. stupeň) predložil účastník konania VÚB, a.s. generálnu plnú moc na zastupovanie udelenú internému zamestnancovi VÚB, a.s..

2	Aplikácia právnych predpisov

(7)	Prvostupňový orgán aplikoval na posudzované konanie relevantné hmotnoprávne ustanovenia zákona, keďže posudzované konanie začalo a prebiehalo počas jeho účinnosti. V priebehu prvostupňového konania došlo s účinnosťou k 01. júnu 2009 k novele zákona zákonom č. 165/2009 Z. z.. Ustanovenia, rozhodné pre posúdenie konania, zostali touto novelou nedotknuté.

(8)	Úrad tiež zistil, že posudzované konanie podnikateľov môže mať vplyv 
na obchod medzi členskými štátmi. V rámci právneho posúdenia prípadu v tomto smere zdôvodnil svoj záver relevantnými ustanoveniami Usmernenia o koncepte vplyvu na obchod medzi členskými štátmi v zmysle článkov 81 a 82 ZES (ďalej v texte ako „Usmernenie“) a súvisiacou judikatúrou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (str. 28 až 29 prvostupňového rozhodnutia). Úrad správne zhodnotil, že posudzované konanie napĺňa kritérium obchodu medzi členskými štátmi, pričom ide o konanie, ktoré má minimálne potenciál citeľného ovplyvnenia tohto obchodu. 

Nie je v tejto súvislosti opodstatnená námietka SLSP, a.s., ktorý vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia namietol, že ak je priestorový trh územie SR a AKCENTA CZ, a.s. podnikala na tomto trhu, nie je zrejmé, ako mohla dohoda ovplyvniť súťaž mimo tohto územia. Podľa názoru Rady úradu posúdenie, či v danom prípade ide o ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi závisí 
od objektívnych kritérií a nie je závislé od vymedzenia priestorového relevantného trhu, ako správne uviedol úrad (str. 28 a 29 prvostupňového rozhodnutia), pričom pre možnosť ovplyvnenia obchodu je postačujúce, ak dohoda zahŕňa teritórium jedného členského štátu. 

V tomto prípade bolo rozhodujúce, že účastníci konania uzavretím a aplikáciou predmetnej dohody obmedzili konkurenta z iného členského štátu 
pri realizovaní jeho služieb na trhu bezhotovostných devízových operácií v Slovenskej republike, a to formou dohody ktorá má povahu tzv. ťažkého kartelu, pričom dohody, ktoré sa definujú ako ťažké kartely, sa už s prihliadnutím na ich povahou považujú za spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. V súlade s povinnosťou, zakotvenou v článku 3 ods. 1 Nariadenia Rady (ES) č. 1/2003, aplikovať v takýchto prípadoch čl. 81 ZES, úrad správne pristúpil k paralelnej aplikácii komunitárneho práva a aplikoval na posudzované konanie článok 81 ZES.

(9)	Pokiaľ ide o použitie procesných ustanovení, prvostupňový orgán sa riadil časom začatia predmetného správneho konania a aplikoval zákon, pričom aj v prípade aplikácie hmotnoprávnych ustanovení komunitárneho práva, t.j. v tomto prípade čl. 81 ZES, sa v súlade s § 2 ods. 3 zákona uplatnia procesné ustanovenia zákona. 

(10)	Voči záverom úradu ohľadne aplikácie právnych predpisov neboli vznesené námietky. Argumenty účastníkov konania smerovali v súvislosti s právnym posúdením prípadu k nesprávnemu subsumovaniu konania pod skutkovú podstatu rozdelenia trhu (§ 4 ods. 3 písm. c) zákona), k čomu sú závery obsiahnuté v bodoch 104 až 106 tohto rozhodnutia.

3	Relevantný trh

Všeobecné východiská

(11)	Pokiaľ ide o definovanie relevantného trhu, úrad správne vychádzal 
zo zákonných ustanovení, ktoré určujú kritériá pre skúmanie zastupiteľnosti tovarov/služieb a tiež kritériá pre určenie priestorového trhu. Rada úradu dodáva, že rovnaké kritériá pre definovanie relevantného trhu platia i v komunitárnom práve. 

(12)	Pojem relevantný trh je ekonomický koncept, ktorého základná definícia je obsiahnutá v zákone, resp. na komunitárnej úrovni v Oznámení Komisie o definícii trhu na účely komunitárneho súťažného práva a judikatúre a vychádza z objektívne existujúcej zastupiteľnosti tovarov, resp. služieb na vymedzenom území. Je to priestor, v rámci ktorého podnikatelia čelia konkurenčným tlakom a v rámci ktorého sa posudzuje, či došlo k obmedzeniu hospodárskej súťaže. V prípade kartelových dohôd predstavuje vymedzenie relevantného trhu určenie tovaru a priestoru, kde sa obmedzenie súťaže skutočne prejavilo, resp. potenciálne mohlo prejaviť.  

(13)	Relevantný trh však nie je nevyhnutné vymedziť presne v každom prípade. Rada úradu konštatuje, že námietky účastníkov konania, v ktorých sa odvolávajú 
na nutnosť správneho definovania relevantného trhu v každom prípade posudzovania porušenia zákona, resp. čl. 81 ZES, vrátane odkazu na článok 2 Oznámenie Komisie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže spoločenstva (ďalej len „Oznámenie“), neobstoja. 

Odsek 2 Oznámenia znie nasledovne: „Definícia trhu je nástrojom identifikácie a vymedzenia hraníc hospodárskej súťaže medzi podnikmi. Slúži 
na vytvorenie rámca, v ktorom sa uplatňuje politika hospodárskej súťaže Komisie. Hlavným účelom definície  trhu je identifikovať systematicky všetky súťažné bariéry, ktorým musia dotknuté podniky čeliť. Cieľom definície trhu v jeho tovarovej a geografickej dimenzii je identifikovať takých skutočných konkurentov dotknutých podnikov, ktorí môžu ovplyvniť ich trhové správanie a zabrániť im správať sa nezávisle od účinného konkurenčného tlaku. Z tohto pohľadu teda definícia trhu umožňuje, inter alia, aj prepočítanie trhových podielov, ktoré vyjadrujú dôležitý údaj o sile trhu na účely posúdenia dominancie alebo na účely uplatňovania článku 81 ZES“.

Predmetné ustanovenie predstavuje všeobecný úvod k detailnejšiemu zosumarizovaniu kritérií a dôkazov využívaných Komisiou pri definovaní relevantných trhov. Vymedzuje základný účel definície trhu bez rozlišovania špecifík koncentrácií, zneužitia dominantného postavenia a dohôd obmedzujúcich súťaž. Toto ustanovenie, ako ani celý ďalší text predmetného Oznámenia, nestanovuje potrebu presnej definície relevantného trhu v každom posudzovanom prípade. 

Naopak, text Oznámenia obsahuje aj nasledovne vyjadrenie, cit.: „..Ak je presné vymedzenie relevantného trhu považované za nevyhnutné...“, čo jednoznačne možno chápať tak, že Oznámenie nerieši otázku, v ktorých prípadoch je presná definícia trhu potrebná, vychádza sa však z predpokladu, že pre posúdenie prípadu nie je vždy nevyhnutná. Z Oznámenia teda nie je možné vyvodiť nevyhnutnosť presnej definície relevantného trhu v každom posudzovanom prípade.

(14)	Otázka potreby definovania relevantného trhu bola zodpovedaná v aplikačnej praxi Komisie a Súdneho dvora Európskych Spoločenstiev, medziiným aj pokiaľ ide o dohody obmedzujúce súťaž. 

V tomto smere možno uviesť jednoznačnú judikatúru Súdu Prvej inštancie, napr. v prípade CMA CGM/Komisia, kde súd uviedol, že v prípadoch aplikácie článku 81 ZES je relevantný trh potrebné definovať len vtedy, ak je jeho definovanie potrebné pre určenie, či je dohoda schopná ovplyvniť trh medzi členskými štátmi a či jej cieľom alebo efektom je obmedzenie súťaže. V posudzovanom prípade súd reagoval na námietku podnikateľov, že Komisia nedefinovala správne všetky trhy, na ktoré sa služby, ktoré boli predmetom dohody, vzťahovali. Súd dospel k záveru, že v tomto prípade išlo o horizontálnu dohodu o cenách, kde samotným cieľom takejto dohody je obmedzenie súťaže a ide o zjavné, per se obmedzenie, bez potreby skúmania reálnych efektov dohody, preto Komisia mohla dospieť k záveru o obmedzení súťaže aj bez definície relevantného trhu. Takisto bolo možné dospieť k záveru o možnosti ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi bez definície trhu, keďže išlo o per se obmedzenie súťaže. Súd uzavrel že, cit.: „Na základe týchto dôvodov a s prihliadaním na povahu skúmaného porušenia a skutkové okolnosti prípadu, nebolo potrebné, aby Komisia definovala relevantné trhy pre všetky služby, aby mohla aplikovať čl. 85(1) Zmluvy...“

(15)	Rada úradu zastáva názor, že v prípade horizontálnych cieľových dohôd, ktoré predstavujú obmedzenie súťaže per se (horizontálne ťažké kartely) ide o odlišnú situáciu, ako v  prípade zneužitia dominantného postavenia na trhu, kde je nevyhnutné presne definovať relevantný trh, keďže definícia trhu je predpokladom pre vymedzenie postavenia podnikateľa na trhu a následne posúdenia súladu jeho konania so zákonom. Ide aj o inú situáciu, ako v prípade kontroly tých koncentrácií, v rámci ktorých môže dôjsť k prekrývaniu aktivít účastníkov koncentrácie, kde je nevyhnutné presne zadefinovať, na ktorých trhoch účastníci koncentrácie pôsobia, za účelom posúdenia účinkov spojenia.

	Potreba definovania relevantného trhu je odlišná aj v prípade skúmania iných dohôd obmedzujúcich súťaž, ako tých, ktoré sú považované za ťažké kartely (napr.  horizontálne dohody napĺňajúce § 4 ods. 3 písm. d) a e), rôzne menej závažné vertikálne dohody), kde je nevyhnutné správne zadefinovanie relevantného trhu z pohľadu možného uplatnenia pravidla de minimis, zakotveného v § 6 ods. 1 zákona (obdobne i v komunitárnom práve). V prípade vertikálnych dohôd je tiež možné, že na danú dohodu sa vzťahuje niektoré z nariadení o blokových výnimkách. V oboch prípadoch je predpokladom súladu dohody so zákonom určitá (nízka) trhová sila účastníkov dohody, stanovená podielom účastníkov dohody 
na relevantnom trhu. Takisto existuje možnosť posúdenia takýchto dohôd podnikateľom podľa § 6 ods. 3 zákona, kde sa jedna z podmienok na neuplatnenie zákazu odvíja od zadefinovania trhu (vylúčenie súťaže vo vzťahu k podstatnej časti tovaru na relevantnom trhu). 

(16) 	Naopak tzv. ťažké kartely (čo je i prípad posudzovanej dohody) nespadajú pod pravidlo de minimis a tiež ich súťažné orgány neakceptujú (resp. len celkom ojedinele a za mimoriadne špecifických okolností) ako spôsobilé na splnenie podmienok podľa § 6 ods. 3 zákona, resp. podľa  čl. 81 ods. 3 ZES. Takéto dohody sú zakázané už na základe svojho škodlivého cieľa, ktorý v sebe obsahuje minimálne potenciál negatívneho dopadu na súťaž, pričom preukazovať skutočné konkrétne dopady na určitý trh nie je pre konštatovanie zákazu nutné. Takáto prax bola potvrdená rozhodnutiami Krajského súdu v Bratislave a Najvyššieho súdu SR, v prípadoch preskúmavania zákonnosti rozhodnutí úradu a Rady úradu a je zrejmá i z početných rozhodnutí Komisie, potvrdených Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev. 

Je teda ustálenou praxou, že v prípade dohôd, ktoré sa považujú za ťažké kartely (cenové dohody, dohody o obmedzení odbytu, dohody o rozdelení trhu, prípadne kolúzia vo verejnom obstarávaní), nie je pre posúdenie konania z pohľadu jeho súladu so zákonom nevyhnutná a rozhodujúca definícia relevantného trhu. Definícia trhu je nutná, len ak bez nej nemožno stanoviť cieľ alebo efekt obmedzenia súťaže, resp. v prípade paralelnej aplikácie čl. 81 ZES aj zistiť splnenie kritéria vplyvu na obchod medzi členskými štátmi. Ide o tie prípady, kde je nevyhnutné skúmanie postavenia dotknutých podnikateľov na trhu, napr. z pohľadu možného uplatnenia pravidla de minimis, možnosť posúdenia danej dohody podľa § 6 ods. 3 zákona alebo podľa nariadení o blokových výnimkách. 

V tomto prípade, ako je zrejmé z časti aplikácia právnych predpisov, úrad správne stanovil možnosť ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi a išlo o posudzovanie cieľovej horizontálnej dohody, ktorá predstavuje per se obmedzenie súťaže, takže presná definícia trhu nie je, v súlade s vyššie uvedenými princípmi, 
v tomto prípade nevyhnutná.

(17)	Judikatúra, ktorá je v tejto súvislosti súčasťou námietok, nie je relevantná. Prípad European Night Services sa netýkal horizontálnych cieľových dohôd, ktoré predstavujú obmedzenie súťaže per se, bez potreby skúmania efektov. Konkrétne išlo v tomto prípade o dohody týkajúce sa železničnej prepravy cestujúcich cez tunel spájajúci Veľkú Britániu s pevninou, ktorých obsahom bolo jednak založenie spoločnosti (European night services) viacerými železničnými prepravcami, ktorá mala vykonávať nočnú prepravu cestujúcich na vymedzených trasách cez tunel a jednak operačné dohody, na základe ktorých sa zaviazali železničné spoločnosti poskytovať súvisiace služby pri realizácii predmetnej dopravy na jednotlivých úsekoch trasy (poskytnutie potrebného technického a personálneho vybavenia, a pod.). Tu bolo preto namieste správne a presné vymedzenie trhu 
a následne skúmanie trhových podielov z dôvodu zisťovania vplyvu na obchod medzi členskými štátmi, možnej aplikácie pravidla de minimis, resp. udelenia individuálnej výnimky. Súd však v predmetnom rozsudku nestanovil princíp nevyhnutnosti presnej definície relevantného trhu v každom prípade, túto otázku v rozsudku vôbec neriešil.
 
Takisto ďalší namietaný príklad nie je relevantný, naopak, ako vyplýva z bodov 27 a nasledujúcich rozhodnutia vo veci Adriatica di Navigazione verzus Komisia, Súd prvej inštancie prezentoval rovnaký názor, ako vo svojich predchádzajúcich rozsudkoch vo vzťahu k námietke ohľadne nepresnej a nesprávnej definícii trhu, t.j. že definícia trhu je potrebná, len ak bez nej nemožno urobiť záver o možnosti ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi a cieli alebo efekte obmedzenia súťaže v dôsledku dohody. Súd okrem toho vyslovene uviedol, že prístup k definícii trhu v prípade dohôd obmedzujúcich súťaž je iný, ako v prípade zneužívania dominantného postavenia na trhu, kde správna definícia trhu je nevyhnutným predpokladom pre rozhodnutie o porušení zákazu zneužívania dominantného postavenia, keďže predtým, ako sa rozhodne o zneužití postavenia na trhu, je potrebné stanoviť, či existuje dominantné postavenie na tomto trhu, čo samozrejme predpokladá správnu definíciu trhu. 

V bodoch 28 a 29 tohto rozhodnutia sa súd už nezaoberá problematikou definície trhu generálne, ale aplikuje stanovené princípy na daný prípad, pričom podobne ako v prípade CGM CMA verzus Komisia dospel k záveru, že definícia trhu tu nebola potrebná, nakoľko bolo možné aj bez nej dospieť k záveru o ovplyvnení obchodu a následne aj o porušení čl. 85 ZES (článok 81 ZES), keďže bola zistená možnosť ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi, išlo o zjavné (per se) obmedzenie súťaže, bez nutnosti skúmania efektov.

(18)	Rada úradu sa napriek tomu, že presná definícia trhu v tomto prípade nebola potrebná a ani iná definícia trhu by neviedla k iným záverom ohľadne posúdenia konania účastníkov konania, stotožňuje s tým, ako zadefinoval tovarový 
a priestorový trh úrad. 

Tovarový trh

(19)	Tovarový trh sa určuje na základe vymedzenia zhody alebo vzájomnej zastupiteľnosti tovarov, resp. služieb, ktoré sú schopné uspokojiť určitú potrebu užívateľov.
	
(20)	Úrad vymedzil tovarový relevantný trh ako trh služieb bezhotovostných devízových operácií (operácií, pri ktorých dochádza ku konverzii meny), poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem devízovej transakcie, s čím sa Rada úradu stotožňuje. 

 (21)	...bezhotovostné devízové operácie...
Devízové operácie, ku ktorým dochádza bezhotovostným spôsobom, sa poskytujú buď samostatne, prípadne aj ako súčasť inej finančnej služby, ako správne zistil úrad. Predmetom dopytu spotrebiteľov je realizácia takýchto operácií bezhotovostnou formou za čo najvýhodnejší kurz (prípadne ich realizácia ako súčasť inej finančnej služby). Takéto operácie svojim charakterom a podstatou bezhotovostnej konverzie meny podľa devízového kurzu nie sú zastupiteľné 
so žiadnym iným typom finančných služieb.

(22)	....poskytované spotrebiteľom...
Úrad správne zistil, že ide o maloobchodný trh bezhotovostných devízových operácií, t.j. ide o poskytovanie takýchto operácií priamo spotrebiteľom, ktorý je odlišný od medzibankového (veľkoobchodného) trhu, kde sa tieto operácie poskytujú v horizontálnom vzťahu banka – banka.

(23)	....bez ohľadu na objem devízovej transakcie...
	K súbehu ponuky a dopytu po bezhotovostných devízových operáciách 
pre spotrebiteľov dochádza bez ohľadu na objem prostriedkov, ktoré sú, či už samostatne alebo ako súčasť inej finančnej služby, predmetom bezhotovostnej devízovej transakcie.

(24)	Na takto zadefinovanom tovarovom relevantnom trhu pôsobia podnikatelia, ktorí mali podľa záverov úradu uzavrieť dohodu obmedzujúcu hospodársku súťaž. Tento trh zároveň vymedzuje „oblasť vplyvu“ účastníkov dohody, teda vymedzuje tovary, resp. služby, ktorých sa obmedzenie hospodárskej súťaže dotýka.

(25)	Účastníci konania v tejto súvislosti namietali nepresnosť definície trhu, a následne o nesprávne posúdenie AKCENTA CZ, a.s. ako ich konkurenta na ňom, nakoľko sa domnievajú, že bezhotovostné devízové služby poskytované veľkým zákazníkom nespadajú na daný trh (napr. rozklad SLSP). VÚB, a.s. [dôverná informácia].

Rada úradu túto námietku preverila a dospela k nasledovným záverom.

(26)	 Z hľadiska dopytu úrad zistil faktory (str. 14 prvostupňového rozhodnutia), ktoré spotrebitelia zvažujú pri výbere poskytovateľa služby bezhotovostnej devízovej operácie. Nebolo dôvodné skúmať, či sú v rámci týchto faktorov rôzne priority u jednotlivých skupín spotrebiteľov, na základe ktorých sa rozhodujú pre výber poskytovateľa služby. Určenie zastupiteľnosti sa odvíja od zistenia, či určité produkty sú z pohľadu užívateľa porovnateľné z hľadiska ich charakteristík, ceny a účelu použitia, čo v tomto prípade úrad preukázal. 

Úrad správne uviedol, že neexistovali žiadne bariéry, ktoré by spotrebiteľovi bránili pre každú transakciu vybrať si ktorýkoľvek zo subjektov, poskytujúcich dané služby. 

Banky poskytujú podľa ich vyjadrení bezhotovostné devízové operácie 
pre všetkých klientov, pričom rozdiel môže byť len vo výške výmenného kurzu. Banky postupujú podľa kurzového lístka, len v prípade transakcií nad určitý objem finančných prostriedkov, si so zákazníkmi dohodujú individuálny kurz. Takisto nebankové spoločnosti, poskytujúce bezhotovostné devízové operácie, nelimitujú ich poskytovanie len určitým kategóriám zákazníkov. Poskytovatelia predmetných služieb teda neuviedli limity ich poskytovania pre určité kategórie zákazníkov, z hľadiska ponuky sa trh nesegmentuje na samostatné skupiny zákazníkov, 
pre ktorých by služby napr. AKCENTA CZ, a.s. alebo bánk neboli dostupné. Je treba v tejto súvislosti podotknúť, že banky samotné nemajú rozdielne produkty a podmienky pre malých a stredných a pre „veľkých“ podnikateľov. Jediným odlíšením jednotlivých devízových transakcií môže byť výhodnejší devízový kurz, v závislosti od objemu transakcie, stanovený objem transakcie však môže naplniť zákazník z ktorejkoľvek skupiny. 

Skutočnosť, že AKCENTA CZ, a.s., uviedla, že za svoju cieľovú skupinu považuje malých a stredných podnikateľov, resp. preferuje malých a stredných podnikateľov, neznamená, že definícia trhu by mala byť iná. Definovanie trhu nezávisí od preferencií jedného zo subjektov, ktorí na trhu pôsobia, ale je dané zastupiteľnosťou z pohľadu užívateľov. Služby AKCENTA CZ, a.s. mohol využiť ktokoľvek, kto mal o jej služby záujem. AKCENTA CZ, a.s. neuvádzala, že by „veľkým“ klientom svoje služby neponúkala a nebolo preukázané, že v prípade záujmu akéhokoľvek klienta by predmetnú službu nezrealizovala. Naopak, AKCENTA CZ, a.s. uviedla (spis č. 134, bod 7), že okrem malých a stredných podnikateľov spolupracuje napr. aj s niekoľkými veľkými spoločnosťami.

Námietka účastníkov konania ohľadne nesprávnej definície tovarového trhu je teda neopodstatnená.

Priestorový trh

(27)	Rada úradu sa tiež stotožňuje so zadefinovaním priestorového relevantného trhu územím Slovenskej republiky. Priestorový relevantný trh vymedzuje územie, 
na ktorom sú súťažné podmienky také homogénne, že toto územie môže byť odčlenené od území s odlišnými súťažnými podmienkami. Rozhodujúce je teda vymedzenie priestoru, v ktorom ponúkajú svoje produkty/služby účastníci konania, ako účastníci možnej dohody obmedzujúcej súťaž a ďalšie subjekty a zhodnotenie, či je takto vymedzený priestor homogénny z hľadiska súťažných podmienok a súčasne sa odlišuje od iných území s odlišnými súťažnými podmienkami.

(28)	 Úrad správne zhodnotil, že účastníci konania poskytujú bezhotovostné devízové operácie spotrebiteľom bez ohľadu na objem transakcie na území Slovenskej republiky. V prípadoch, kedy spotrebitelia využívajú služby bezhotovostných devízových operácií od iných subjektov, ide o spoločnosti, ktoré poskytujú tieto služby s využitím bežných účtov vedených v bankových ústavoch 
na území Slovenskej republiky, ako bolo preukázané vyjadreniami týchto subjektov, aj samotných bánk (str. 9 a 10 prvostupňového rozhodnutia). Keďže ide o poskytovanie bezhotovostných devízových operácií, je pre tieto nebankové spoločnosti nevyhnutné mať bežné účty v banke, resp. viacerých bankách na území SR.
 
AKCENTA CZ, a.s. ako konkurent účastníkov konania

(29)	Námietky účastníkov konania, ktorými namietali nesprávnu definíciu tovarového a priestorového trhu, z pohľadu ich obsahu smerovali k spochybneniu vymedzenia subjektov, ktorí poskytujú služby na tomto trhu, konkrétne k spochybneniu vymedzenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. ako ich konkurenta 
na tomto trhu. Týmito argumentmi sa účastníci konania snažia preukázať nemožnosť uzavretia dohody voči subjektu, ktorý podľa námietok nepredstavuje pre nich konkurenciu.

(30) 	Účastníci konania konkrétne predložili nasledovné námietky:

1.	Pre posúdenie zastupiteľnosti bezhotovostných devízových služieb AKCENTA CZ, a.s. a bánk navrhovali vziať do úvahy skutočnosti ako regulácia a dohľad 
nad poskytovaním služieb v rámci činností banky, čo neplatí pre AKCENTA CZ, a.s., takisto povinnosti bánk vyplývajúce napr. zo zákona o ochrane vkladov, ako aj 
z ďalších predpisov. 

2.	Účastníci konania sa tiež vyjadrili, že AKCENTA CZ, a.s. nie je ich konkurentom, keďže funguje na odlišnom princípe, napája sa na systém bežných účtov vo viacerých bankách a len tak zabezpečuje bezhotovostné devízové operácie (je teda zákazníkom banky, nie však jej konkurentom). Nie je však schopná ponúknuť službu, ktorá by z hľadiska bezpečnosti transakcie, možného finančného rizika spojeného s transakciou, dobrého mena a finančného postavenia spoločnosti konkurovala banke. Zároveň v tejto súvislosti účastník konania VÚB, a.s. [dôverná informácia].

3.	Účastníci konania namietali zhodnotenie AKCENTA CZ, a.s. úradom ako ich konkurenta, pričom sa tiež odvolávali na nesúlad poskytovania služieb bezhotovostnej konverzie meny touto spoločnosťou na území Slovenskej republiky, s určitými právnymi predpismi. V tejto súvislosti tiež argumentovali, že úrad nezobral do úvahy stanoviská NBS, a tiež že úrad odkazoval na závery so stretnutia s predstaviteľmi NBS, s ktorými sa účastníci konania nemohli oboznámiť. 
	
	V rámci vyjadrení k výzve pred vydaním druhostupňového rozhodnutia účastníci konania v tejto súvislosti odkazujú na  rozhodnutie NBS zo 14. októbra 2009, OPK-11808/5/2009, ktorým uložila spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. pokutu 
za neoprávnené podnikanie. 

4.	Z pohľadu priestorového trhu účastníci konania namietali, že rozhodnutie je zmätočné a nedostatočne odôvodnené. Podľa účastníkov konania, úrad konštatoval bez uvedenia akýchkoľvek argumentov, že AKCENTA CZ, a.s. na území SR nepodniká, s čím účastníci konania nesúhlasia. 

V tejto súvislosti sa úrad, ani Rada úradu podľa účastníkov konania nevysporiadali s tvrdením AKCENTA CZ, a.s., ktorá tvrdí, že podniká len na území Českej republiky (zápisnica z podania ústneho vysvetlenia). Účastníci konania ČSOB, a.s. a SLSP, a.s. vyjadrili s týmto tvrdením nesúhlas, keďže ak by neposkytovala táto spoločnosť v SR žiadne služby a nepodnikala, nie je zrejmý účel vedenia bežných účtov v bankách, kde vykonáva svoju činnosť, pričom celá transakcia prebehne výhradne na území Slovenskej republiky. AKCENTA CZ, a.s. tiež rozporuplne uvádza, že nepodniká v SR a na druhej strane úradu prezentovala výsledky svojho podnikania v SR. 

Podľa vyjadrení ČSOB, a.s. a SLSP, a.s., ak by aj akceptovali definíciu relevantného trhu, znamenalo by to, že AKCENTA CZ, a.s. podniká na území SR, v takomto prípade však úrad nezohľadnil, že AKCENTA CZ, a.s. nemá v SR povolenie na vykonávanie týchto služieb. Účastník konania ČSOB vo vyjadrení k výzve namietal, že Rada úradu sa s týmto tvrdením nevysporiadala a neodstránila nedostatky prvostupňového rozhodnutia. 

(31)	Rada úradu konštatuje, že vymedzenie relevantného trhu nie je závislé 
od určenia konkrétnych subjektov, ktoré na danom trhu pôsobia. Definícia trhu je objektívny ekonomický koncept a predstavuje určenie zastupiteľnosti tovarov/služieb z pohľadu užívateľov na určitom vymedzenom území, kde podmienky súťaže sú homogénne a ktoré možno odlíšiť od iných území s odlišnými podmienkami. Zistenie subjektov, ktoré na vymedzenom relevantnom trhu pôsobia, sa logicky deje až následne. Samostatnou kategóriou je definovanie relevantného trhu a samostatnou kategóriou následné určenie subjektov pôsobiacich na trhu. 

Tieto námietky preto nebolo možné brať do úvahy v súvislosti so samotnou definíciou relevantného trhu, Rada úradu ich preskúmala podľa obsahu, t.j. preverovala závery úradu a či námietky opodstatňujú záver, že AKCENTA CZ, a.s. nie je konkurentom účastníkov konania na trhu služieb bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľov bez ohľadu na objem transakcie na území SR a dospela k nasledovným záverom.

(32)	Pri následnom zhodnotení, či v prípade účastníkov konania a AKCENTA CZ, a.s. ide o konkurentov, sa vychádza z reálnej situácie na trhu. 

Skutočnosť, že tieto subjekty boli vzájomne v konkurenčnom postavení potvrdzujú okrem iných dôkazov aj výsledky spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., t.j. v čase poskytovania bezhotovostných devízových operácií prostredníctvom bežných účtov vedených aj v bankách účastníkov konania, napr. v roku 2007, ako je uvedené v prvostupňovom rozhodnutí (str.10) poskytla služby bezhotovostnej konverzie meny v objeme 64,4 mld. CZK (cca 81,3 mld. SKK). Takže na trhu reálne pôsobila a vykonávala tieto operácie pre spotrebiteľov, ktorí by v prípade, ak by tu nepôsobila, boli zákazníkmi bánk alebo iných spoločností poskytujúcich zastupiteľné služby. 

Ak by Rada úradu mala akceptovať, že AKCENTA CZ, a.s. je len zákazníkom účastníkov konania, ktorý využíva na svoje obchodovanie systém účtov v rôznych bankách, a celkovo funguje inak ako účastníci konania, ten istý záver by mal platiť aj pre ďalšie nebankové spoločnosti, poskytujúce bezhotovostné devízové služby, keďže tieto rovnako poskytujú bezhotovostné devízové operácie s využitím bežných účtov v bankách. Nebankové spoločnosti, ktoré poskytujú bezhotovostné devízové operácie, sa však vo svojich odpovediach vyjadrili, že konkurenčnými subjektmi sú najmä banky a iné subjekty, ktoré ponúkajú služby bezhotovostných devízových operácií. 

Takisto oslovení zákazníci podnikateľa AKCENTA CZ, a.s. považovali služby bánk a nebankových spoločností poskytujúcich konverzie meny za zastupiteľné. Námietka účastníkov konania, že úrad oslovoval len zákazníkov AKCENTA CZ, a.s. a len tých, u ktorých bolo pravdepodobné, že potvrdia závery proti účastníkom konania, je v tejto súvislosti neopodstatnená. Úrad predovšetkým nemal k dispozícii, vzhľadom na bankové tajomstvo, klientov bánk využívajúcich ich bezhotovostné devízové operácie. Žiadosti adresované spotrebiteľom obsahovali otázky týkajúce sa popisu transakcie u spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a zisťovania objektívnej zastupiteľnosti produktov, závery úradu ohľadne hodnotenia samotného konania bánk tu neboli obsiahnuté. Klienti AKCENTA CZ, a.s. sa rovnako ako ktorékoľvek iné subjekty rozhodujú pre výber poskytovateľa služieb bezhotovostných devízových operácií, nemajú dôvod umelo podporovať spoločnosť AKCENTA CZ, a.s., prípadne neodpovedať pravdivo o tom, ako sa rozhodujú, ich odpovede žiadnym spôsobom nesvedčia proti účastníkom konania, vypovedajú len o zastupiteľnosti produktov/služieb, ktorá bola potvrdená aj z iných zdrojov. 

Aj dôkazy, získané v rámci konania úradom od samotných účastníkov konania, ktoré sú podrobne rozpísané v rozhodnutí úradu, str. 25 až 27 (verzia pre účastníkov konania), podľa názoru Rady úradu preukazujú vzťah konkurencie. Z týchto podkladov jednoznačne vyplýva, že banky vnímali podnikateľa AKCENTA CZ, a.s. ako konkurenta pri poskytovaní služby bezhotovostných devízových operácií, napr.:

-	List ČSOB, a.s. z 27.12.2007, č. 4641/2007, kde sa vyjadrila, že AKCENTA CZ, a.s. ponúkala konverziu meny rovnako ako banka 
-	Príloha 2/5 zápisnice z inšpekcie v priestoroch podnikateľa ČSOB, a.s., kde bola obsiahnutá konzultácia o klientoch ČSOB, a.s. a dôvodoch spolupráce týchto klientov s podnikateľom AKCENTA CZ, a.s. 
-	Príloha 2/7 zápisnice z inšpekcie v priestoroch podnikateľa ČSOB, a.s., z ktorej vyplýva, že ČSOB, a.s. by mohla prísť o výnosy, ak by AKCENTA CZ, a.s. pokračovala vo svojej činnosti 
-	List ČSOB, a.s. č. 2808/2008 z 15.07.2008 [obchodné tajomstvo]
-	List VÚB, a.s. z  31.12.2007, č. 4667/2007 [obchodné tajomstvo]
-	List SLSP, a.s. z 18.01.2008, č. 136/2008 [obchodné tajomstvo]
-	Príloha 15 k zápisnici z inšpekcie v priestoroch SLSP, a.s. (spis č. 94) z ktorej vyplýva [obchodné tajomstvo].

(33)	Námietky (uvedené pod bodom 30/1 a 2), týkajúce sa odlišnosti systému fungovania AKCENTA CZ, a.s. a účastníkov konania pri poskytovaní bezhotovostných devízových operácií, vrátane rozdielov, týkajúcich sa povinností účastníkov konania v súvislosti s určitými právnymi predpismi, nie sú s prihliadnutím 
na tieto vyjadrenia zákazníkov, nebankových spoločností, ale aj vzhľadom 
na podklady získané od účastníkov konania a v neposlednom rade vzhľadom 
na reálne fungovanie AKCENTA CZ, a.s. na trhu, spôsobilé vyvrátiť záver, že AKCENTA CZ, a.s. je konkurentom účastníkov konania na vymedzenom relevantnom trhu. 

Pokiaľ ide o vyjadrenia predstaviteľov konkurenčných bánk, Rada úradu konštatuje, že ide o vyjadrenia v tlačených médiách, ktoré neboli poskytnuté 
na účely vymedzenia zastupiteľnosti tovarov, resp. služieb určitých subjektov a zhodnotenia, či dané subjekty pôsobia na danom relevantnom trhu. 

(34)	 Rada úradu nepovažuje za relevantnú námietku, ktorá sa vzťahuje 
na podnikanie spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. v súlade/v nesúlade s právnymi predpismi v SR, z pohľadu vystupovania tejto spoločnosti na trhu ako konkurenta bánk pri poskytovaní bezhotovostných devízových operácií. Pri hodnotení, či sú určití podnikatelia konkurentmi je rozhodujúce, že ich služby sú pre spotrebiteľov zastupiteľné, čo bolo v tomto prípade preukázané. Je potom logické, že títo podnikatelia súťažia na trhu o zákazníka a predstavujú konkurenciu. Rozhodujúci je preto reálny stav na trhu a jeho posúdenie z pohľadu súťažného práva.

	Dôležité v tomto prípade tiež je, ako vyplýva z podkladov uvedených v rozhodnutí úradu, že okrem spotrebiteľov, konkurenčných nebankových spoločností, aj účastníci konania úplne jednoznačne vnímali túto spoločnosť ako konkurenta pri poskytovaní služieb bezhotovostných devízových operácií. Tvrdenie, že by ju vnímali ako konkurenciu, len ak by jej pôsobenie v SR bolo v súlade s právnymi predpismi, je v priamom rozpore s dôkazmi, uvedenými vyššie v texte a 
v prvostupňovom rozhodnutí, ktoré preukazujú, že ako konkurenta túto spoločnosť vnímali aj napriek tomu, že otázku legality jej postavenia na trhu neskôr spochybňovali. 

(35)	Rada úradu v takomto smere nahliadala i na vyjadrenia NBS, predložené v rámci prvostupňového konania. Na základe návrhu účastníkov konania sa Rada úradu oboznámila aj s neprávoplatným rozhodnutím NBS zo 14. októbra 2009, OPK-11808/5/2009 (ďalej ako „rozhodnutie NBS“), ktorým bola tejto spoločnosti uložená pokuta za neoprávnené obchodovanie s devízovými hodnotami. Záver, 
že AKCENTA CZ, a.s. predstavuje pre účastníkov konania konkurenta, nie je týmto rozhodnutím dotknutý.

 Pre určenie, či z pohľadu súťažného práva je AKCENTA CZ, a.s. konkurentom účastníkov konania je rozhodujúce, či reálne na trhu pôsobila, čo bolo preukázané a že pre spotrebiteľov boli jej služby zastupiteľné so službami účastníkov konania. AKCENTA CZ, a.s. je nespochybniteľne podnikateľom podľa zákona, vykonáva ekonomickú aktivitu, ktorá súvisí so súťažou a preukázateľne pôsobila na trhu v SR ako konkurent účastníkov konania.

(36)	Úrad v prvostupňovom rozhodnutí neuvádzal, že AKCENTA CZ, a.s. nepodnikala na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu, ako tvrdia účastníci konania. Práve naopak, úrad zdôrazňoval konkurenčný vzťah AKCENTA CZ, a.s. a účastníkov konania. Predmetná spoločnosť je podnikateľom založeným v Českej republike, v SR poskytuje služby bezhotovostných devízových operácií prostredníctvom bežných účtov vedených v tuzemských bankách (ako správne popísal úrad v rozhodnutí, str. 10/11). Dopyt po bezhotovostných devízových operáciách zo strany spotrebiteľov a ich ponuka zo strany AKCENTA CZ, a.s. sa stretávajú na území SR. Preto skutočnosť, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. je  spoločnosťou so sídlom v Českej republike, neznamená, že priestorový trh je určený nesprávne a je potrebné ho rozšíriť. 

(37)	K námietke, že úrad, ani Rada úradu sa nevysporiadali s tvrdením spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktorá sama úradu uviedla, že na území SR nepodniká, Rada úradu konštatuje, že je neopodstatnená. Zistenie, či je AKCENTA CZ, a.s. konkurentom účastníkov konania vychádza z reálnej situácie na trhu, t.j. z reálnej ponuky a dopytu na príslušnom trhu, nie z vyjadrenia tejto spoločnosti. 

(38)	 Okrem toho, účastníci konania si sami protirečia, keď na jednej strane nesúhlasia s názorom AKCENTA CZ, a.s., že v SR nepodnikala a na druhej strane tvrdia, že nejde o ich konkurenta, s odôvodnením, že v SR nepôsobí legálne. AKCENTA CZ, a.s. vykonávala v SR podnikateľskú činnosť v zmysle zákona, t.j. prevádzkovala ekonomickú aktivitu, ktorá súvisí s hospodárskou súťažou. Túto činnosť, službu bezhotovostných devízových operácií neposkytovala izolovane 
od ostatných subjektov pôsobiacich v SR, ale v súťažnom prostredí, kde bezhotovostné devízové operácie poskytovali jednak banky a jednak ďalšie nebankové spoločnosti.

Úrad nehodnotil, či obchodovanie AKCENTA CZ, a.s. v SR je alebo nie je v súlade s inými predpismi. Rada úradu sa stotožňuje so závermi, že takúto kompetenciu jednak úrad nemá a jednak pre posúdenie konania účastníkov tohto správneho konania takýto záver nie je relevantný. Len na doplnenie, Rada úradu uvádza, že NBS posudzovala konanie spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. za obdobie 
od  januára 2008 do júna 2009. Posudzované konanie účastníkov je však datované už od mája roku 2007. 

Nesúlad podnikania AKCENTA CZ, a.s. s právnymi predpismi v SR napádajú účastníci konania za účelom ospravedlniť uzavretie zakázanej dohody, k čomu sa Rada úradu vyjadruje tiež v nasledujúcej časti tohto rozhodnutia. 

4	Skutkový stav a právne posúdenie prípadu

(39)	Úrad v rámci prvostupňového konania posudzoval, či účastníci konania uzavreli a plnili dohodu, ktorú možno kvalifikovať ako dohodu obmedzujúcu súťaž podľa § 4 zákona a čl. 81 ZES. V rámci vykonania dokazovania zhromaždil podklady, predovšetkým vo forme vyjadrení na základe žiadostí o informácie 
od účastníkov konania, AKCENTA CZ, a.s., iných podnikateľov a vo forme podkladov získaných v rámci vykonaných inšpekcií. Tieto podklady vyhodnotil tak, že preukazujú uzavretie a plnenie cieľovej dohody obmedzujúcej súťaž o delení trhu 
vo forme delenia zákazníkov, ktorá bola zameraná na obmedzenie fungovania konkurenta na vymedzenom relevantnom trhu a tak získanie zákazníkov tohto klienta pre poskytovanie bezhotovostných devízových operácií, resp. aj zabránenie odlivu klientov, ktorí mali u účastníkov konania vedené bežné účty, k iným bankám, ktoré spoločnosti  AKCENTA CZ, a.s. naďalej bežné účty viedli.  
 
(40)	Všetci účastníci konania namietajú voči týmto záverom úradu a tvrdia, že voči predmetnej spoločnosti postupovali individuálne, na základe vyhodnotenia AKCENTA CZ, a.s. ako rizikového zákazníka, že úrad nemá dôkazy na záver 
o uzavretí dohody obmedzujúcej súťaž a o jej trvaní, resp. podnikatelia ČSOB, a.s. a SLSP, a.s. namietajú nepreukázanie aktívnej účasti na dohode a podnikateľ VÚB, a.s. [dôverná informácia].

(41)	Získané podklady však podľa názoru Rady úradu jednoznačne a presvedčivo preukazujú, že účastníci konania sa stretli a na tomto stretnutí a následne prostredníctvom emailov sa dohodli na spoločnom vypovedaní bežných účtov, ktoré mala AKCENTA CZ, a.s., v súvislosti so svojou činnosťou vedené u jednotlivých účastníkov konania a na ich znovu neotvorení v budúcnosti. Úrad v konaní posudzoval dohodu v podobe spoločného postupu účastníkov konania voči tejto spoločnosti, pričom uzavretie dohody a jej plnenie všetkými účastníkmi bolo preukázané prostredníctvom nasledovného súboru informácií a podkladov: 

Stretnutie zástupcov bánk

(42)	Úrad zistil, že dňa 10.05.2007 sa uskutočnilo stretnutie zástupcov všetkých účastníkov konania. Existenciu tohto stretnutia nepopierajú ani samotní účastníci konania, v predložených rozkladoch, ako aj vyjadreniach k výzve však namietajú, že úrad nepreukázal obsah tohto stretnutia, ani že na tomto stretnutí bola uzavretá akákoľvek zakázaná dohoda. 

(43)	Účastníci konania ČSOB, a.s. a SLSP, a.s. ďalej konkrétne namietajú, 
že úrad neuniesol dôkazné bremeno vo vzťahu k nim a nepreukázal, že na stretnutí dňa 10.05.2007 bola uzavretá zakázaná dohoda obmedzujúca súťaž. Argumentujú, že zo samotnej ich účasti na predmetnom stretnutí nemožno vyvodiť záver o uzavretí zakázanej dohody, nebol preukázaný obsah stretnutia s výnimkou informovania zo strany VÚB, a.s. o tom, že predmetné zmluvy vypovie. Odvolávajú sa na zásadu in dubio pro reo.

Podnikateľ ČSOB, a.s. ďalej argumentuje, že úrad ignoroval jeho vyjadrenie, podľa ktorého zástupca ČSOB, a.s. na predmetnom stretnutí uviedol, že budú postupovať v zmysle rozhodnutia predstavenstva ČSOB ČR, t.j. tvrdí, že vypovedal zmluvy individuálne, na základe už predtým prijatého rozhodnutia predstavenstva ČSOB ČR a jeho rozhodnutie bolo zamerané na riešenie problému s AKCENTA CZ, a.s. ako rizikovým klientom. Je podľa neho neprípustné, aby sa konkurenti na trhu nemohli stretávať a diskutovať akékoľvek otázky, týkajúce sa ich podnikateľskej činnosti. Vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia argumentuje, že Rada úradu nepreukázala, že došlo k neprípustnej výmene informácií, na predmetnom stretnutí sa mohlo diskutovať o nezákonnom pôsobení AKCENTA CZ, a.s. v SR, z čoho mala prameniť individuálna reakcia každého z účastníkov konania.

	Podnikateľ ČSOB, a.s. tiež nesúhlasí so záverom úradu, že sa účastníci stretnutia mali verejne dištancovať od toho, čo tu bolo údajne dohodnuté, pričom sa odvoláva na povinnosť dodržiavať bankové tajomstvo a verejné prezentovanie stanoviska by bolo porušením tejto povinnosti. 

(44)	Úrad predovšetkým neprezentoval dohodu obmedzujúcu súťaž len ako výsledok predmetného stretnutia. Rada úradu súhlasí so záverom úradu, že dohoda obmedzujúca súťaž bola preukázaná predmetným stretnutím a následnou emailovou komunikáciou, pričom aj sa reálne prejavila v správaní účastníkov konania na trhu.

(45)	Úrad hodnotí dôkazy jednotlivo a všetky dôkazy vo vzájomných súvislostiach. Dohodu je možné preukázať viacerými spôsobmi. Z európskej judikatúry dokonca vyplýva, že aj jediný dôkaz je dostatočný na preukázanie dohody, ak má dostatočnú dôkaznú hodnotu. Dohoda môže byť vyvodená aj len zo správania účastníkov na trhu, v prípade, ak nie je iné objektívne vysvetlenie pre takéto správanie. Často je existencia dohody obmedzujúcej súťaž vyvodená zo súhrnu viacerých okolností a indícií, ktoré v súhrne, posudzované vo vzájomnej  súvislosti, pri neexistencii ďalších prijateľných vysvetlení, predstavujú dôkaz porušenia.

(46)	V tomto prípade však mal úrad k dispozícii ucelený súbor koherentných dôkazov, ktoré spolu dávajú presvedčivý obraz o nezákonnej dohode účastníkov konania. V tejto súvislosti Rada úradu pristupovala aj k tomu, ako úrad hodnotil stretnutie účastníkov konania z 10.05.2007 a ako dospel k záveru, čo bolo jeho obsahom. Predmet tohto stretnutia vyplýva nepochybne zo zhodnotenia vyjadrení účastníkov konania o tomto stretnutí, v kontexte emailovej komunikácie, ktorá nasledovala po predmetnom stretnutí a  následných krokov, ktoré všetci účastníci konania vyvodili voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.. 

(47)	Ani jeden z účastníkov konania nepoprel existenciu spoločného stretnutia 10.05.2007 a skutočnosť, že sa na ňom zúčastnili zástupcovia všetkých troch účastníkov konania.

(48)	Ako reakciu na žiadosť úradu o objasnenie predmetu stretnutia uviedol účastník konania ČSOB, a.s. , že VÚB, a.s. navrhla na tomto stretnutí vypovedanie účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a takisto podnikateľ ČSOB, a.s. podľa jeho vlastného vyjadrenia informoval ostatných účastníkov konania, že bude postupovať voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. rovnako ako jeho materská spoločnosť v Českej republike. Tiež uviedol, že, cit.: „...následná komunikácia prebiehala emailovou formou...“ Zároveň podnikateľ ČSOB, a.s. zaslal úradu email z 13.06.2007, od jedného z účastníkov konania, adresovaný obom ďalším účastníkom konania, t.j. nepoprel, že predmetný email nadväzoval na stretnutie, pričom v predmetnom emaile je informácia o vypovedaní účtov AKCENTA CZ, a.s. a ich znovu neotvorení 
za predpokladu, že rovnako budú postupovať aj ostatné banky. 

	Podobne aj podnikateľ SLSP, a.s. v rozklade pripustil, že na predmetnom stretnutí došlo k informovaniu, že jedna z bánk má v úmysle zmluvy vypovedať.
 
(49)	Už samotná výmena informácií medzi konkurentmi takéhoto charakteru, ktorá bola preukázaná a ktorú účastníci konania nepopreli, môže byť pritom z pohľadu súťažného práva zakázaná. Súťažné právo nezakazuje konkurentom stretávať sa, nie je však prípustné diskutovať o, cit: „...akýchkoľvek otázkach, týkajúcich sa podnikateľskej činnosti...“ (rozklad ČSOB, a.s., str.11). Pre konštatovanie zákazu nemusí ísť pritom o výmenu informácií s cieľom dohodnúť sa na spoločnom postupe. Je zakázaná taká výmena informácií, ktorá sa týka budúceho postupu konkurentov na trhu, keďže odstraňuje nevyhnutný stupeň neurčitosti o budúcom správaní konkurentov a tým narúša základnú premisu, že všetci podnikatelia musia prijímať svoje podnikateľské rozhodnutia nezávisle na iných. Umožňuje tak podnikateľom prispôsobiť svoje podmienky konaniu ostatných konkurentov a odstraňuje riziko neistoty budúceho správania sa konkurenta na trhu. 

(50)	V tomto prípade však nešlo len o výmenu informácií medzi konkurentmi o ich budúcom správaní na trhu. Z následných krokov, ktoré účastníci konania podnikali je evidentné, že predmetné stretnutie predstavovalo základ dohody obmedzujúcej súťaž, ktorá je zakázaná podľa § 4 ods. 1 zákona a podľa čl. 81 ZES.

Podnikateľ ČSOB, a.s. vyslovene uviedol, že následná komunikácia účastníkov konania po stretnutí zo dňa 10.05.2007, sa uskutočňovala emailovou formou. Obsah nájdenej emailovej komunikácie jednoznačne preukazuje, že predmetom stretnutia bola zakázaná dohoda o vypovedaní a znovu neotvorení bežných účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a nie diskusia o legalite pôsobenia AKCENTA CZ, a.s. na trhu. 

Nájdená emailová komunikácia a skutočné vypovedanie účtov AKCENTA CZ, a.s. v porovnateľnom období dokazujú, že skutočným obsahom predmetného stretnutia bola komunikácia účastníkov konania ohľadne budúceho spoločného postupu voči ich konkurentovi AKCENTA CZ, a.s.. 

Námietky účastníkov konania ohľadne nepreukázania predmetu stretnutia sú preto neopodstatnené.

(51)	Námietka ČSOB, a.s., a SLSP, a.s., že by sa ani nemohol dištancovať 
od dohody, s poukazom na bankové tajomstvo, je v tejto súvislosti zavádzajúca. Účastníci konania nepopreli, že na danom stretnutí bol predmetom diskusie ich klient AKCENTA CZ, a.s.. Podnikateľ ČSOB, a.s. priamo uviedol, že na stretnutí sám informácie o klientovi AKCENTA CZ, a.s. ostatným bankám podal, ako aj skutočnosť, že účastník konania VÚB, a.s. informoval o postupe voči tomuto klientovi. Rovnako sa preto mohli účastníci konania dištancovať od akéhokoľvek spoločného budúceho postupu, či už priamo na stretnutí, alebo v rámci následnej emailovej komunikácie.

Emailová komunikácia

(52)	Emailová komunikácia medzi účastníkmi konania, ako aj nájdená interná emailová komunikácia, ktorá nadväzovala na predmetné stretnutie zástupcov účastníkov konania, je prehľadne popísaná v rozhodnutí a podklady k nej sú obsiahnuté v spisovom materiáli. Táto obsažná komunikácia účastníkov konania, ktorá obsahuje detaily predovšetkým ohľadne spoločného načasovania výpovedí zmlúv, ako aj reakciu účastníkov konania pri pokusoch AKCENTA CZ, a.s. o obnovenie účtov vo VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., je presvedčivým dôkazom o nezákonnej dohode účastníkov konania. Z emailov pritom jednoznačne vyplýva účasť všetkých troch subjektov na dohode o výpovedi a znovu neotvorení účtov AKCENTA CZ, a.s. v predmetných bankách. 

(53)	Konkrétne ide [obchodné tajomstvo]  a emaily získané na inšpekciách u účastníkov konania. Prehľad a konkrétny obsah externej aj internej emailovej komunikácie je detailne rozvedený na stranách 18 až 22 prvostupňového rozhodnutia, podľa zdroja, z ktorého boli konkrétne emaily získané a tiež v časti prvostupňového rozhodnutia, ktorá sa venuje námietkam účastníkov konania (str. 31 až 53). Rada úradu po preskúmaní podkladového spisového materiálu konštatuje, že úrad sa dostatočne a vyčerpávajúcim spôsobom v rozhodnutí emailovou komunikáciou zaoberal, uviedol všetky rozhodné skutočnosti, zistené na základe preskúmania emailovej komunikácie a tieto správne zhodnotil.

Rada úradu preto nepovažuje za potrebné v rozhodnutí o rozklade znovu detailne popisovať priebeh emailovej komunikácie, s jej priebehom tak, ako je popísaný v prvostupňovom rozhodnutí sa stotožňuje a v tomto smere na príslušné state prvostupňového rozhodnutia odkazuje. Konkrétne znenie emailov Rada úradu uvádza v prípadoch, kedy je to nevyhnutné na riadne vysporiadanie sa s námietkami účastníkov konania.

(54)	Nájdená a predložená emailová komunikácia preukazuje, že zástupca VÚB, a.s., ktorý bol prítomný na stretnutí bánk dňa 10.05.2007 kontaktoval ostatných účastníkov konania (konkrétne ich zástupcov, ktorí boli prítomní na predmetnom stretnutí) a informoval ich, že VÚB, a.s. vypovie zmluvy spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. k 30. júnu 2007 s tým, že jej nebude možné otvoriť znovu bežné účty v budúcnosti, za predpokladu že tak urobia aj ostatné banky, t.j. adresáti predmetného emailu (napr. list ČSOB, a.s., spis č. 155, príloha 4) 

(55)	[obchodné tajomstvo]

(56)	Takisto v rámci inšpekcie u podnikateľa ČSOB, a.s. bola nájdená interná emailová komunikácia (str. 20 a 21 rozhodnutia), ktorá preukazuje, že postup voči AKCENTA CZ, a.s. bol koordinovaný s ostatnými bankami. Bola tu nájdená aj emailová komunikácia, ktorá preukazuje motiváciu uzavretia dohody obmedzujúcej súťaž. Okrem iného bol i v tejto spoločnosti nájdený predmetný email priamo nadväzujúci na stretnutie bánk, ktorým zamestnanec VÚB, a.s. oznamoval výpovede zmlúv za predpokladu, že tak budú konať aj ostatní účastníci konania, ktorý bol spolu s ďalšími pokynmi na rovnaký postup preposlaný v rámci ČSOB, a.s..

(57)	Na inšpekcii vykonanej u účastníka SLSP, a.s. nebola u tohto podnikateľa priamo nájdená emailová komunikácia medzi účastníkmi konania, čo však neznamená, ako je uvedené ďalej v texte, že tento účastník konania neparticipoval na zakázanej dohode, keďže jeho účasť na dohode je preukázaná uceleným súborom dôkazom, ktorý zahŕňa stretnutie z 10.05.2007, emailovú komunikáciu týkajúcu sa aj SLSP, a.s., ktorá bola nájdená u ostatných účastníkov konania a následné správanie tejto spoločnosti na trhu voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s..

(58)	Podľa názoru Rady úradu získaná emailová komunikácia, spolu s vyjadreniami účastníkov o stretnutí bánk dňa 10.05.2007 a v kontexte ich následného správania na trhu, predstavuje sled dôkazov, ktoré preukazujú existenciu dohody obmedzujúcej súťaž medzi účastníkmi konania.

(59)	Účastníci konania SLSP, a.s. a ČSOB, a.s. namietali v tejto súvislosti nepreukázanie ich aktívnej účasti na akejkoľvek dohode. 

(60)	Rada úradu k tejto námietke v prvom rade uvádza, že zástupcovia oboch podnikateľov boli prítomní na spomínanom stretnutí bánk dňa 10.05.2007, čo ani nepopierajú.

Úrad získal [obchodné tajomstvo].

(61)	Naopak, z internej komunikácie ČSOB, a.s., získanej na inšpekcii u tohto účastníka konania vyplýva, že podnikateľ reagoval na uvedené emaily tak, že súhlasil so spoločným postupom. Existenciu emailovej komunikácie medzi účastníkmi konania po stretnutí konečne ČSOB, a.s. sama priznala, keď vo svojom vyjadrení vo vzťahu k opisu spoločného stretnutia a následného postupu uvádza 
(str. 41 rozhodnutia), že: „...následná komunikácia (pozn. po stretnutí 10.05.2007) prebiehala emailovou formou...“ 

	Námietka účastníka konania, že nájdené emaily preukazujú, že konal len v súlade s rozhodnutím predstavenstva ČSOB ČR a že nereagoval na podnety 
na spoločný postup, sú vzhľadom na získanú emailovú komunikáciu zavádzajúce.  Aktívna účasť ČSOB, a.s. na dohode je zrejmá z viacerých podkladov, napr.:

1.	Genéza viacerých preposlaných interných emailov s predmetom „Akcenta CZ“  zo 06. júna 2007, ktoré jednoznačne preukazujú, že spoločnosť ČSOB, a.s. konala na základe dohodnutého postupu, konkrétne  sú tu obsiahnuté aj nasledovné vyjadrenia:

•	Email od (zamestnanec ČSOB, a.s., ktorý sa zúčastnil na stretnutí dňa 10.5.2007) adresovaný ďalším zamestnancom, cit.:
„...chcela by som ťa poprosiť o rozhodnutie ohľadom uzatvorenia účtov klienta Akcenta  CZ.

Posielam kontakt na zodpovedných manažérov vo VÚB a SLSP pokiaľ ide o uzatvorenie účtov Akcenta CZ...

...P. (meno zamestnanca VÚB, a.s.) by mal zaslať mail...potvrdenie spoločných krokov p. (meno zamestnanca ČSOB, a.s.)“.

•	Na tento email nadväzovala odpoveď od oboch adresátov v znení, cit.:
„...keď budeme mať ten mail, dám dispozíciu na OC NR na uzatvorenie účtov v zmysle usmernenia právnika. Takže pri mesačnej VL by malo dôjsť k uzatvoreniu k 31.7....( meno zamestnanca VÚB, a.s.) už s (zamestnanec ČSOB, a.s.) volal...“

„...Potvrdzujeme, čakáme na (zamestnanec VÚB, a.s.) mail kde bude potvrdenie aj od iných bánk.“

2.	Podobne napr. email z 14.06.2007 obsahuje interné pokyny zamestnanca ČSOB, a.s., ako reakciu na spomínaný email z 13.06.2007, a to v znení, cit.: 

„Pripravte výpoveď na rovnaký termín, dúfam, že aj my máme 1 mesiac. A informujte VÚB.“

Z tejto internej komunikácie podľa názoru Rady úradu nepochybne vyplýva, že účastník konania ČSOB, a.s. súhlasil s dohodnutým postupom a v danej veci s ostatnými účastníkmi konania komunikoval. 

Ak by spoločnosť ČSOB, a.s. konala voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. 
na základe iného motívu, rozhodnutia materskej spoločnosti v súlade so stratégiou postupu voči rizikovým subjektom ako namieta, nemala by dôvod sa zúčastňovať stretnutia s ostatnými účastníkmi konania, informovať ich o postoji voči AKCENTA CZ, a.s. a uzatvárať s bankami zakázanú dohodu o spoločnom postupe voči tejto spoločnosti.

(62)	Podnikateľ SLSP, a.s. podobne namieta, že nebolo preukázané jeho aktívne konanie, úrad sa v rozhodnutí odvoláva len na internú komunikáciu v rámci iných bánk, resp. komunikáciu medzi ČSOB, a.s. a VÚB, a.s., kde SLSP, a.s. len spomínajú bez toho, aby SLSP, a.s. vyjadrila súhlas s postupom týchto bánk. Nebola teda preukázaná aktívna komunikácia SLSP, a.s. vo vzťahu k iným účastníkom a len fakt, že emaily boli doručované aj SLSP, a.s. nepreukazuje jej účasť na dohode. 
Ich doručenie nie je podľa SLSP, a.s. dôkazom, že boli implementované, resp. že ich obsah bol podnetom na konanie SLSP, a.s. voči AKCENTA CZ, a.s.. Z rozhodnutia teda vyplýva len kontaktovanie SLSP, a.s. a nie súhlas tohto podnikateľa a jeho účasť na dohode. Vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia SLSP, a.s. odmieta, že by jej takéto emaily boli vôbec doručené, preto SLSP, a.s. ani nemala dôvod na dané emaily reagovať. 

	V súvislosti s nájdeným emailom od zamestnanca SLSP, a.s. uvádza, že email je pochybný a upraviteľný technický prostriedok, ktorý nie je hodnoverný, tento email nebol získaný v SLSP, a.s. a úrad nepreukázal, že sa týkal daného prípadu, naopak, má za to, že sa týkal odlišnej veci. Vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia podnikateľ SLSP, a.s. tiež uvádza, že skutočnosť, že predmetný email sa našiel 
na inšpekcii v inej banke nedokazuje, že bol odoslaný zo SLSP, a.s., čo nie je možné dokázať, ak sa nepreukáže, že pochádzal z IP adresy niektorého zamestnanca SLSP, a.s..

(63)	Rada úradu predovšetkým konštatuje, že účastník konania zavádza a sám si odporuje. Najskôr v predloženom rozklade nepopieral, že emaily mu boli doručené, tvrdil však, že na ne nereagoval. Prípadne v súvislosti s emailom, ktorý pochádza od zamestnanca SLSP, a.s. tvrdil, že tento zamestnanec v ňom reagoval na odlišnú vec, ktorá nesúvisela s výpoveďou zmlúv spoločnosti AKCENTA CZ, a.s..  

Vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia však už tvrdí, že predmetné emaily mu neboli vôbec doručené, preto nemal na čo reagovať. 

(64)	V rámci správneho konania bol nájdený sled interných emailov ČSOB, a.s., ...[obchodné tajomstvo]... že SLSP, a.s. bola účastná predmetnej dohody. Nie je pritom rozumne vysvetliteľné ...[obchodné tajomstvo]...  zahŕňali aj SLSP, a.s., do svojich interných správ a interných pokynov, ako spoločnosť, ktorá má rovnako vypovedať účty k určitému dátumu spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ak by takúto informáciu nezískali zo SLSP, a.s.. Námietka SLSP, a.s., že úrad nemá k dispozícii dôkaz, kde by bol výslovný súhlas SLSP, a.s. s dohodou, je i z tohto dôvodu irelevantná, predmetné podklady predstavujú súbor nepriamych dôkazov, ktoré spolu s ostatnými zistenými skutočnosťami preukazujú účasť SLSP, a.s. na dohode. Ide najmä o nasledovné podklady:

1.	Email od zamestnanca ČSOB, a.s.. zo 06. júna 2007, adresovaný ďalším dvom zamestnancom ČSOB, a.s., ktorého obsahom je i kontakt na zodpovedných manažérov vo VÚB, a.s. a SLSP, a.s. zodpovedných za uzatvorenie účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s..

2.	[obchodné tajomstvo] 

3.	Email medzi zamestnancami ČSOB, a.s. zo 4. septembra 2007 (poslaný zamestnankyňou, ktorá sa zúčastnila na stretnutí dňa 10.05.2007) s predmetom „akcenta“, cit.: 
„...kolegovia mi písali, že sa snažia otvárať účty na malých pobočkách na strednom a východnom Slovensku...
Aj vo vub aj v spore,
Ale sú na black liste...tak by sa to nemalo podariť.
Možno by sme mali aj u nás  poslať nejaký warning, ak sa tak už nestalo..??“

4.	Interný email z 03.09.2007 poslaný v rámci ČSOB, a.s., (zamestnancovi, ktorý sa zúčastnil na stretnutí účastníkov konania dňa 10.05.2007), ako reakcia na email, ktorým bol odosielateľ tohto emailu informovaný o odoslaní výpovedí spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a o tom, že má informácie, že táto spoločnosť poslala peniaze 
do SLSP, a.s., cit.: 

„...dúfam, že Spora tiež účty zatvára. Vieš mi to preveriť?...“

Tieto podklady obsahujúce odkazy na účastníka konania SLSP, a.s. predstavujú súbor nepriamych dôkazov o tom, že ostatní účastníci konania mali vedomosť o rovnakom postupe SLSP, a.s. voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a že SLSP, a.s. participovala na zakázanej dohode o výpovedi a znovu neuzatvorení účtov tejto spoločnosti.

(65)	V rámci ...[obchodné tajomstvo], ktorý je odoslaný od zamestnanca SLSP, a.s. [obchodné tajomstvo]. 

(66)	Ako už bolo uvedené a platí i vo vzťahu k predmetnému podkladu, argumentácia účastníka konania je nehodnoverná, keď najskôr uvádzal, že uvedený email predstavuje vyjadrenie zamestnanca SLSP, a.s. v inej záležitosti a následne 
vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia odmieta, že by mu boli emaily doručené, nieto, že na ne reagoval. 

(67)	Pre autentickosť emailu nemá relevanciu skutočnosť, že email nebol nájdený v spoločnosti SLSP, a.s. a ani námietka, že emaily sú „pochybným technickým prostriedkom, ktorý je upraviteľný a z tohto dôvodu nie je hodnoverný“. Úrad získal originál predmetného emailu [obchodné tajomstvo]. Jeho získanie v danej nezmenenej podobe priamo z emailovej schránky predmetného zamestnanca a vytvorenie papierovej kópie je riadne zaznamenané. 

	V kolónke odosielateľ je uvedený zamestnanec SLSP, a.s. a jeho emailová adresa, pričom ide o zamestnanca, ktorý sa zúčastnil na stretnutí dňa 10.05.2007. 

	Akceptovanie emailu všeobecne, ako jedného z dôkazov o protiprávnom konaní je akceptované aj komunitárnou judikatúrou. Prax Komisie preukazuje, že emaily sú bežne používaným dôkazným prostriedkom na preukázanie porušenia 
čl. 81 aj 82 ZES. Nakoniec, úrad disponuje kompetenciou podľa § 22 ods. 2 zákona vyžadovať akékoľvek dokumenty, ktoré považuje za nevyhnutné pre jeho činnosť, vyhotovovať z nich kópie, resp. odňať ich v rámci vykonanej inšpekcie, a to bez ohľadu na nosič, na ktorom sú zaznamenané. Emailová komunikácia podnikateľov, bez ohľadu na skutočnosť, u ktorého z podnikateľov bola nájdená, teda môže byť úradom získaná a použitá ako dôkazný prostriedok.

(68)	Pre objasnenie obsahu daného emailu je nevyhnutné popísať emailovú komunikáciu, na ktorú tento email (bod 3), podľa vytlačeného sledu emailov nadväzoval [obchodné tajomstvo].

Z obsahu predmetného emailu, [obchodné tajomstvo]. Neobstojí v tejto súvislosti námietka, že ide o inú záležitosť vo vzťahu ku ktorej sa zamestnanec SLSP, a.s. vyjadril, keďže:
- predmetné emaily mali totožný predmet emailu [obchodné tajomstvo]
- išlo o komunikáciu medzi tými istými zamestnancami SLSP, a.s. [obchodné tajomstvo]
- aj z emailovej komunikácie, ktorá nasledovala [obchodné tajomstvo]

(69)	K námietkam, týkajúcim sa nepreukázania aktívnej účasti na porušení Rada úradu všeobecne dodáva, že na účely preukazovania kartelových dohôd štandard dokazovania nevyžaduje preukázať, že podnikateľ sa zúčastnil na porušovaní v každom konkrétnom aspekte porušovania, nie je nevyhnutné na preukázanie porušenia mať k dispozícii dôkazy vo vzťahu ku konkrétnemu podnikateľovi, preukazujúce napr. jeho účasť na každom stretnutí a pod., je postačujúce, ak úrad disponuje uceleným súborom dôkazov, z ktorého nepochybne účasť podnikateľa 
na porušení v celom jeho rozsahu možno vyvodiť. 

(70)	Navyše, tvrdenia o absencii aktívnej účasti by nemali vplyv na hodnotenie spoločného postupu účastníkov dohody ako protiprávneho konania. V prípade, ak by sa aj preukázalo, že určitý podnikateľ sa nezúčastnil porušenia v celom rozsahu, alebo že zohrával minoritnú úlohu, (čo však tomto prípade naplnené nebolo), takáto okolnosť nemá vplyv na záver o tom, že sa dopustil porušenia. Vyhodnotí sa len 
pri ukladaní pokuty.

Správanie účastníkov konania na trhu

(71)	Odhliadnuc od uvedeného, v prípade oboch účastníkov konania, ktorí námietku vzniesli, nasledovali rovnako ako v prípade účastníka konania VÚB, a.s. 
po emailovej komunikácii identické kroky voči AKCENTA CZ, a.s., čo je v priamom rozpore s ich tvrdením o nepreukázaní ich „aktívnej účasti“ na dohode. Dohoda je preukázaná uceleným súborom dôkazov, do ktorého patrí nielen komunikácia účastníkov konania navzájom, ale aj ich interná komunikácia, ich samotná účasť na stretnutí, kde účastníci dohody o prípade AKCENTA CZ, a .s. diskutovali 
a zároveň aj ich následné správanie na trhu.

(72)	Nebolo spochybnené, že všetci účastníci konania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. zmluvy vypovedali, a to v porovnateľnom období – spoločnosti ČSOB, a.s. a VÚB, a.s. s účinkom k 31.08.2007 a spoločnosť SLSP, a.s. k 30.09.2007 a všetci bez uvedenia dôvodu, ako vyplýva z výpovedí predložených spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s. v podaní na úrad (spis č. 1). Táto spoločnosť sa následne pokúšala o znovu otvorenie účtov, no nebola úspešná ani v jednom prípade. V tejto súvislosti bola nájdená emailová komunikácia u ČSOB, a.s. [obchodné tajomstvo] (popísaná vyššie a na str. 17 až 22 rozhodnutia), ktorá obsahovala aj interné pokyny, vydané v súvislosti s pokusmi AKCENTA CZ, a.s. o opätovné otváranie účtov (zaslanie výpovedí týchto novozaložených účtov, opatrenia na neumožnenie otvorenia účtov v budúcnosti). 

(73)	SLSP, a.s. v tejto súvislosti namieta, že ani jej správanie na trhu nepredstavuje dôkaz o dohode, nakoľko k výpovedi zmlúv z jej strany došlo neskôr ako u ostatných účastníkov konania, konkrétne výpovede zaslala spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. v auguste 2007, účinné k 30. septembru 2007. 

Rada úradu však opakovane uvádza, že konanie účastníka nehodnotí podľa jedného faktu, či dôkazu, bez kontextu ostatných podkladov, ktoré má k dispozícii. Skutočnosť mesačného odstupu výpovedí od výpovedí ostatných účastníkov konania neznamená, že SLSP, a.s. sa na dohode nezúčastnila. Z dôkazového materiálu, je zrejmé, že účastníci konania si prostredníctvom emailov dohodovali spoločné načasovanie výpovedí zmlúv o bežných účtoch spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.. Email, ktorý SLSP, a.s. zaslala [obchodné tajomstvo] (bod 68/3 tohto rozhodnutia), spolu s ďalšími emailami (bod 64/2 a 4) preukazujú, že SLSP, a.s. sa tejto dohode zúčastnila. Pre posúdenie jej účasti na dohode je relevantné, že sa správala rovnako ako ostatní účastníci dohody, je potvrdená jej účasť na stretnutí, na emailovej komunikácii a následné vypovedania zmlúv spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. v porovnateľnom období. Skutočnosť, že reálne SLSP, a.s. vypovedala zmluvy o mesiac neskôr ju nezbavuje zodpovednosti za jej účasť na zakázanej dohode, ktorá bola preukázaná. 

Podľa interných podkladov [obchodné tajomstvo] , reálne k nej došlo však až v auguste 2007, t.j. výpoveď bola načasovaná obdobne ako u ostatných účastníkov konania. Táto skutočnosť svedčí o tom, že SLSP, a.s. individuálne nejednala, zmluvy samostatne nevypovedala, hoci spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. monitorovala a zvažovala výpoveď. Načasovanie výpovedí na porovnateľné obdobie v tomto kontexte preukazuje, že SLSP, a.s. konala na základe dohody s ostatnými účastníkmi konania.

(74)	V súvislosti s načasovaním výpovedí nie je takisto bez významu skutočnosť, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. mala bežné účty v rôznych menách vedené v bankách aj ostatných účastníkov konania od roku 2003 a prostredníctvom týchto bežných účtov poskytovala v SR bezhotovostné devízové operácie. Podľa argumentov účastníkov konania činnosť tohto klienta ako rizikového vnímali podstatne skôr ako došlo k výpovediam zmlúv. Aj z tohto pohľadu porovnateľné načasovanie predloženia výpovedí zmlúv o bežných účtoch troch významných slovenských bánk potvrdzuje existenciu zakázanej dohody.  

Rada úradu konštatuje, že reálne správanie účastníkov konania voči AKCENTA CZ, a.s. nebolo možné vysvetliť inak, ako dôsledok dohody obmedzujúcej súťaž, a to vzhľadom na všetky získané podklady o komunikácii účastníkov, ako aj načasovanie výpovedí a rovnaký ďalší postup voči tejto spoločnosti.

Trvanie dohody 

(75)	Úrad na základe uceleného súboru dôkazov, ktoré sú súčasťou spisového materiálu dospel k záveru, že trvanie zakázanej dohody obmedzujúcej súťaž možno nepochybne vymedziť jej začiatkom, ktorým je stretnutie účastníkov konania dňa 10.05.2007. Dohoda podľa zistení úradu k dátumu vydania prvostupňového rozhodnutia trvala, neboli zistené žiadne skutočnosti, ktoré by preukazovali jej skončenie u ktoréhokoľvek z účastníkov dohody. Rada úradu preskúmala z tohto pohľadu predložený dôkazový materiál a so záverom úradu sa stotožňuje.

(76)	Účastníci namietali, že úrad v rozhodnutí neuviedol žiadne dôkazy, 
na základe ktorých by zistil, že dohoda medzi účastníkmi konania stále trvá. Dôvodili, že úrad nepreukázal, že neotvorenie účtov podnikateľovi AKCENTA CZ, a.s. je dôsledkom dohody a argumentovali, že ide o ich individuálny postup. Podľa účastníka konania VÚB, a.s., [dôverná informácia]. Účastník konania ČSOB, a.s. namietal, že neotvorenie účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. je motivované rozhodnutím predstavenstva materskej spoločnosti a pochybnosťami o legalite jej pôsobenia v SR, čo tvrdí i podnikateľ SLSP, a.s. 

(77)	Rada úradu predovšetkým konštatuje, že emailová komunikácia nepochybne potvrdzuje, že obsahom dohody bola nielen výpoveď, ale aj zákaz obchodovania s AKCENTA CZ, a.s. i v budúcnosti. 

O tejto skutočnosti svedčí napríklad už uvedený email [obchodné tajomstvo].

Aj zo správania sa účastníkov konania, v prípadoch následných neúspešných pokusov AKCENTA CZ, a.s. o otvorenie účtov vo VÚB, a.s. a ČSOB, a.s., [obchodné tajomstvo]. Nakoniec, logicky by nemala zmysel dohoda len o výpovedi účtov, ak by následne, napríklad po doručení žiadosti tejto spoločnosti, niektorá z bánk účty spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. znovu otvorila.

Dohoda len o vypovedaní účtov by nemala potrebný efekt, keďže cieľom dohody, ako vyplýva zo spisu, bolo vylúčenie konkurenta a získanie jeho klientov, resp. udržanie si existujúcich klientov. Z toho tiež vyplýva, že predmetom dohody bola nielen výpoveď zmlúv ale aj záväzok ich nevedenia v budúcnosti, keďže účastníci konania mali záujem získať klientov vylúčeného konkurenta.

Napr. u účastníka konania VÚB, a.s. [obchodné tajomstvo].

(78)	Posudzované konanie je osobité tým, že dohoda o obmedzení súťaže spočívala jednak vo vypovedaní zmlúv, t.j. akt, ktorý vyžadoval od účastníkov konania aktívne konanie – podanie výpovedí spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a v záväzku neotvoriť tejto spoločnosti bežné účty v budúcnosti – t.j. záväzok, ktorý sa mal naopak naplniť nekonaním podnikateľov. Neotvorenie bežných účtov, t.j. záväzok nekonania bol teda imanentnou súčasťou dohody obmedzujúcej súťaž.

(79)	Rada úradu súhlasí s účastníkmi konania, že bremeno dokázania trvania porušenia je na úrade, v tomto prípade však úrad dôkazné bremeno jednoznačne uniesol. 

V prípadoch, kedy podstatou dohody je záväzok nekonať (tu neotvoriť účty spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.) je sťažené preukázanie, vo forme písomných alebo iných podkladov o tom, že podnikatelia záväzok nekonať napĺňali. Trvanie porušenia zákona a čl. 81 ZES spočívajúce v záväzku nekonania v tomto prípade je možné vyvodiť zo správania účastníkov konania. Podnikatelia svoj záväzok plnili, t.j. nekonali a bolo preukázané, že spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. účty žiaden z účastníkov, napriek jej žiadostiam neotvoril. Status quo, nastolený predmetnou dohodou teda trval aj v čase vydania rozhodnutia vo veci. Zároveň neboli zistené žiadne skutočnosti, ktoré by hodnoverne preukazovali, že postoj niektorého z účastníkov konania sa zmenil v tom smere, že nechcel zotrvať v zakázanej dohode.

(80)	V prípadoch, kedy sa účastníci konania protiprávne dohodnú, nastolia určitý protiprávny stav a tento je udržovaný ich nekonaním, je pre potvrdenie skončenia účasti podnikateľa na dohode nevyhnutné, aby bolo preukázané, že tento podnikateľ urobil určitý úkon voči ostatným účastníkom konania, z ktorého je zrejmé, že nechce byť viazaný dohodou. V takýchto prípadoch je pre preukázanie skončenia účasti podnikateľa na dohode všeobecne akceptované, ak sa vo vzťahu k ostatným účastníkom konania  minimálne dištancuje od dohody (a musí preukázať, že jeho konanie na trhu je nezávislé na konaní ostatných účastníkov konania). Nie je postačujúce len preukázať, že dohodu neuviedol do praxe. Takýto prejav vôle nepreukázal ani jeden z účastníkov konania. 

Takýto záver je aj v súlade s komunitárnou judikatúrou, podľa ktorej, cit.: „Keď bola preukázaná účasť podnikateľa na stretnutiach, možno konštatovať, že sa zúčastnil na protisúťažnej schéme. Je potom na tom podnikateľovi, ktorý tvrdí, že sa dištancoval od rozhodnutí prijatých na základe dohody, aby o tom poskytol jednoznačný dôkaz. Neuvedenie spoločných rozhodnutí do praxe je iná záležitosť a nepostačuje na vyvrátenie účasti na dohode“. 

(81)	Úrad, ani Rada úradu pritom nikde nekonštatovali, že účastníci konania mali pre skončenie účasti na dohode obmedzujúcej súťaž znovu uzatvoriť 
so spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s. zmluvy o bežných účtoch. Úrad neporušuje práva účastníkov na slobodné rozhodnutie o zmluvnom partnerovi a nenúti podnikateľov porušovať pravidlá o obozretnom podnikaní bánk, ako argumentujú ČSOB, a.s. i SLSP, a.s. v rozklade, i vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia. 

Úrad nemôže rozhodnúť o tom, že účastníci kartelovej dohody majú znovu uzavrieť zmluvy o bežných účtoch, ktoré boli na základe dohody vypovedané. Úrad rozhoduje o tom, či určité konanie napĺňa podstatu zakázanej dohody podľa zákona, resp. čl. 81 ZES. Účastníci konania sú povinní zdržať sa po právoplatnom rozhodnutí, ktorým je konštatovaná existencia zakázanej dohody, jej plnenia. Konkrétne konanie podnikateľov voči AKCENTA CZ, a.s.  závisí od účastníkov konania, ich správanie ale nemôže byť dôsledkom vzájomnej dohody, ktorá je súťažným právom zakázaná.

(82)	Námietky podnikateľov, že pri znovu neotvorení účtov podnikateľovi AKCENTA CZ, a.s. išlo o ich individuálny postup, motivovaný inými pohnútkami ako dohodou (rozhodnutie predstavenstva, podozrenie z páchania trestnej činnosti...) sú neopodstatnené, účastníci konania ich nijako nepodložili. Tieto iné pohnútky – rozhodnutie predstavenstva ČSOB ČR, podozrenia z neoprávneného podnikania AKCENTA CZ, a.s. - existovali u jednotlivých účastníkov konania, podľa toho, ako argumentovali, už v čase pred uzavretím dohody. Konanie AKCENTA CZ, a.s. bolo podľa účastníkov konania protiprávne od počiatku jej pôsobenia v SR, keďže nemala potrebné povolenie a jej činnosť monitorovali už predtým. Účastníci konania neobjasnili, v čom mal spočívať rozdiel od určitého časového momentu, kedy mali podľa ich vyjadrení skončiť na základe týchto iných pohnútok účasť na dohode, keďže predmetné faktory boli tie isté a existovali od počiatku, ešte pred uzavretím dohody. 

Bolo jednoznačne preukázané, že zakázaná dohoda medzi účastníkmi konania bola uzavretá a jej cieľom bolo spoločne postupovať voči konkurentovi a získať jeho klientov. Z toho vyplýva, že ani následný individuálny postup voči AKCENTA CZ, a.s. po dohodnutom vypovedaní zmlúv by pre účastníkov konania nemal zmysel. Takýto individuálny postup účastníkov konania voči AKCENTA CZ, a.s. zjavne ani nebol reálny, keďže pre dosiahnutie svojich cieľov považovali 
za potrebné uzavrieť dohodu a postupovali voči AKCENTA CZ, a.s. spoločne. 

(83)	Rovnako je v tejto súvislosti neopodstatnená námietka SLSP, a.s., 
vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia, že ak by aj hypoteticky pripustil účasť na dohode, motív jeho konania sa kvalitatívne zmenil, a to konkrétne v apríli a máji 2008, keď podal oznámenie NBS a prokuratúre ohľadne činnosti AKCENTA CZ, a.s. v rozpore s právnymi predpismi, keďže po podaní týchto oznámení už AKCENTA CZ, a.s. nemohla otvoriť účty u tohto podnikateľa aj z iných dôvodov. 

Oznámenie NBS a prokuratúre ohľadne činnosti AKCENTA CZ, a.s. podal účastník konania až po začatí tohto správneho konania, hoci, ako uvádza, jej činnosť monitoroval z pohľadu možného neoprávneného podnikania niekoľko rokov, t.j. dávno pred uzavretím dohody. Podanie uvedených oznámení neznamená, že účastník konania porušil svoj záväzok voči ostatným účastníkom konania neotvoriť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. účty v budúcnosti.  

(84)	Vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia o rozklade účastník konania ČSOB, a.s. odmieta svoju účasť na dohode a deklaruje, že jeho postoj voči tejto spoločnosti je výlučne dôsledkom interných rozhodnutí firmy, čo vyjadrili jeho zamestnanci, a čo deklaruje listinami predložených i v konaní. Na základe tejto skutočnosti je podľa názoru ČSOB, a.s. jasné, že ostatní účastníci konania vedia o individuálnom prístupe ČSOB, a.s..

Rada úradu konštatuje, že ide o neopodstatnenú námietku tohto účastníka konania, keď ostatní účastníci konania sa mali dozvedieť o individuálnom postupe tohto účastníka konania z listín, predložených úradu v rámci správneho konania. Účastník konania ničím nepodložil, že by sa reálne dištancoval od dohody vo vzťahu k ostatným účastníkom konania, ktorými túto dohodu uzavrel. Ak by malo ísť o jeho individuálny prístup vyvolaný rozhodnutím materskej spoločnosti, nemal dôvod svoje individuálne rozhodnutie oznamovať konkurenčným subjektom, ako sám potvrdil, že na stretnutí dňa 10.05.2007 urobil. Tiež nemal dôvod koordinovať načasovanie výpovedí s ostanými účastníkovi konania. Tieto skutočnosti naopak jednoznačne preukazujú, že účastník konania nemal v úmysle postupovať voči AKCENTA CZ, a.s. individuálne, ale pre dosiahnutie cieľa, získania, resp. udržania si zákazníkov potrebovali účastníci konania konsenzus o spoločnom postupe.  

(85)	Ani jeden z účastníkov konania sa od dohody obmedzujúcej súťaž nedištancoval a neoznámil ostatným účastníkom dohody, že ďalej bude voči AKCENTA CZ, a.s. postupovať individuálne, bez zreteľa na dohodu. Preto je nespochybniteľný záver úradu, že dohoda v čase vydania rozhodnutia trvala. 
	
Cieľ dohody a námietky účastníkov konania 

Cieľ dohody

(86)	Interné emaily a ďalšie interné podklady, získané u účastníkov konania preukazujú účel a motív dohody obmedziť hospodársku súťaž. Jej obsahom bolo vylúčenie konkurenta, spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. z trhu bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu na objem transakcie, s cieľom zabrániť odlivu zákazníkov AKCENTA CZ, ktorí mali vedené bežné účty v ich bankách, do konkurenčnej banky a s cieľom získania klientov AKCENTA CZ, a.s. pre poskytovanie bezhotovostných devízových operácií týmito bankami.

(87)	Ako bolo nepochybne preukázané v tomto rozhodnutí v spojení so str. 25 až 27 prvostupňového rozhodnutia, AKCENTA CZ, a.s. bola reálnym konkurentom účastníkov konania a ako vyplýva z interných podkladov, účastníci konania ju 
za konkurenta aj považovali. 

(88)	Konkrétne podklady, ktoré preukazujú, že cieľom dohody bolo vylúčenie konkurenta a získanie jeho zákazníkov sú podrobne rozvedené na str. 25 až 27 prvostupňového rozhodnutia. Ide najmä o nasledovné podklady.

1.	Interné emaily nájdené v rámci inšpekcie u podnikateľa VÚB, a.s.: 
•	[obchodné tajomstvo].
•	[obchodné tajomstvo]
•	[obchodné tajomstvo]

2.	Interné podklady z ČSOB, a.s.:
•	Email nájdený v rámci inšpekcie v ČSOB, a.s., z ktorého vyplýva snaha o identifikáciu klientov AKCENTA CZ, a.s. a skutočnosť, že banka s niektorými klientmi obchody konzultovala 
•	Interný pokyn predložený úradu podnikateľom ČSOB, a.s., [obchodné tajomstvo].

3.	Interné podklady zo SLSP, a.s. [obchodné tajomstvo] Z týchto podkladov jednoznačne vyplýva, že aj tento účastník konania vnímal AKCENTA CZ, a.s. ako konkurenciu a snažil sa o opatrenia na udržanie si zákazníkov. 

Pre posúdenie skutočnosti, či účastník konania SLSP, a.s. považoval AKCENTA CZ, a.s. za konkurenta nie je pritom relevantné, že nájdené podklady v prípade SLSP, a.s. sú z roku 2004, keďže tu nejde o dôkaz samotnej dohody v čase jej uzatvorenia, ale o dôkaz preukazujúci, že AKCENTA CZ, a.s. bola vnímaná aj touto spoločnosťou ako konkurent.

	V predmetných podkladoch je obsiahnutá i skutočnosť, že [obchodné tajomstvo]. Skutočnosť, že tak nakoniec urobila až v porovnateľnom období, ako ostatní účastníci konania je tiež dôkazom, že táto spoločnosť sa s ostatnými účastníkmi dohodla na spoločnom postupe a cieľom bolo získanie klientov tejto spoločnosti a nie iné motívy, ako uvádza SLSP, a.s., [obchodné tajomstvo]. 

	Tieto podklady nepreukazujú uzavretie a plnenie dohody ako takej, teda ani nie sú dôkazom o participácii ktoréhokoľvek účastníka konania na dohode. Predmetné podklady majú za cieľ bližšie priblížiť situáciu, v kontexte ktorej došlo k uzavretiu dohody a tak predstaviť motív účastníkov na uzavretie dohody. Samotná zakázaná dohoda a účasť každého z podnikateľov bola jednoznačne preukázaná spoločným stretnutím z 10.05.2007, následnou emailovou komunikáciou, v rámci ktorej dohadovali spoločný postup a jeho načasovanie a prejavila sa v ich reálnej činnosti voči AKCENTA CZ, a.s. na trhu.

Ostatné námietky v súvislosti s preukázaním dohody a jej cieľa

(89)	Účastníci konania namietali, že ich konanie voči AKCENTA CZ, a.s. bolo motivované inými pohnútkami, predovšetkým snahou vyhnúť sa vedeniu účtov rizikovému klientovi a tvrdia, že AKCENTA CZ, a.s. ako konkurenta nevnímali.

	Podnikateľ VÚB, a.s. konkrétne tvrdí, [obchodné tajomstvo a dôverné informácie].

	Podnikateľ ČSOB, a.s. takisto odmieta, že cieľom dohody bolo získanie klientov AKCENTA CZ, a.s.. Uvádza, že ČSOB, a.s. viedla účty aj iným klientom, ktorí vykonávali činnosť obdobnú činnosti AKCENTA CZ, a.s. a tým účty nezrušila (keďže mali licenciu NBS a teda nepodozrievala ich z neoprávneného podnikania). Taktiež poukazuje na predložené podklady, v ktorých je obsiahnutá komunikácia s ČSOB ČR a z ktorej podľa jeho názoru vyplýva, že vypovedanie účtov predmetnému klientovi bolo výsledkom individuálneho rozhodnutia predstavenstva ČSOB ČR na základe vyhodnotenia tohto klienta ako rizikového, a toto rozhodnutie časovo predchádzalo namietanej dohode účastníkov konania. Taktiež rozporuje záver úradu, že ak sa účastník konania domnieval, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. sa dopustila trestného činu, mal to oznámiť kompetentným orgánom, pričom tvrdí, že by tak síce mal urobiť, ale až po tom, čo získa hodnoverné informácie.

	Podnikateľ SLSP, a.s. taktiež namieta, že išlo o jeho individuálne rozhodnutie, ktoré bolo motivované skutočnosťou, že mala pochybnosti o oprávnenosti podnikania AKCENTA CZ, čo aj preukázala podaním oznámení voči tomuto subjektu na kompetentné orgány. Zo záverov úradu je podľa tohto účastníka konania zrejmé, že v tomto prípade sa dostali do rozporu dva záujmy, a to záujem na ochrane hospodárskej súťaže a záujem na prekazení páchania trestnej činnosti, pričom úrad svojim rozhodnutím, ktorým sa postavil de facto na stranu spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. preferuje ochranu hospodárskej súťaže pred ochranu spoločnosti 
pred páchaním trestných činov. SLSP, a.s. mala povinnosť oznámiť podozrenie 
zo spáchania trestného činu, čo aj uskutočnila, pričom úrad nemá právomoc hodnotiť, či tak bolo urobené včas. Má tiež povinnosť prekaziť spáchanie trestného činu, ktoré by malo predchádzať jeho oznámeniu, alebo by malo byť aspoň vykonané súčasne, keďže oznámenie by malo byť podložené hodnovernými dôkazmi tak, aby bolo dostatočne dôvodné. SLSP, a.s. tiež  k vyjadreniu úradu, že účastníci konania mohli v prípade podozrenia z páchania trestného činu voči AKCENTA CZ, a.s. postupovať individuálne, deklaruje že vo vzťahu k AKCENTA CZ, a.s., ako aj vo vzťahu k inštitúciám, na ktoré podnet voči AKCENTA CZ, a.s. podala, postupovala individuálne, čomu nasvedčujú aj dôkazy – výpoveď podaná k inému dátumu, komunikácia s NBS a trestné oznámenie.  

	Vo vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia tiež SLSP, a.s. v tejto súvislosti namieta, že úrad mal brať do úvahy jej postup voči subjektom poskytujúcim obdobné služby ako AKCENTA CZ, a.s., ktorým účty neboli zrušené.

(90) 	Rada úradu predovšetkým konštatuje, že ak by motívom konania každého z účastníkov tohto správneho konania voči AKCENTA CZ, a.s., bolo výlučne vyhodnotenie tejto spoločnosti ako rizikového zákazníka, nebol dôvod, prečo nemohli postupovať individuálne – keď ako navyše tvrdia, túto spoločnosť považovali za rizikovú podstatne skôr, ako došlo k výpovedi na základe dohody. 

Je preto správny záver úradu, že zakázaná dohoda účastníkov konania je dôsledkom obavy bánk z odlivu zákazníkov a motivovaná snahou o získanie klientov AKCENTA CZ, a.s., čo je nakoniec výslovne uvedené v už uvedených podkladoch, ako i ďalších emailových dôkazoch, napr. cit:

1.	[obchodné tajomstvo]  

2.	 interný email ČSOB, a.s. získaný v rámci inšpekcie (príloha 2/5 zápisnice z inšpekcie, email zo dňa 18.06.2007), cit.: „...Sme presvedčení, že klienti z našej banky, (keď budú zrušené účty v ostatných bankách) neodídu“. 

Takýto záver úradu je logickým zdôvodnením skutočnosti, že banky nepostupovali vo vzťahu ku klientovi, ktorého označujú ako rizikového individuálne, ale volili dohodu, ktorá je podľa zákona, aj čl. 81 ZES zakázaná.
 
(91)	Zákon pritom nijako nebránil účastníkom konania postupovať individuálne voči subjektu, ktorý ako svojho zákazníka považovali za rizikový subjekt. Každý z účastníkov konania mohol zvoliť svoj vlastný postup voči AKCENTA CZ, a.s., čo v tomto prípade naplnené nebolo. To, že ich postup bol výsledkom ich dohody, je nepochybne preukázané, ako vyplýva zo zhodnotenia jednotlivých dôkazov o spoločnom stretnutí účastníkov konania, emailovej komunikácie a ich správania 
na trhu. Námietky účastníkov konania v tomto smere nie sú opodstatnené. 

(92)	Nemá relevanciu ani námietka, že k vypovedaniu zmlúv by došlo [obchodné tajomstvo].

Úrad a Rada úradu v tomto prípade nehodnotili vypovedanie zmlúv spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. na základe individuálnych rozhodnutí bánk, ale práve ich dohodu, ktorá je zakázaná. V získaných emailoch je vyslovene uvedené, že záujem bol na spoločnom vypovedaní zmlúv zo strany všetkých účastníkov konania. Takýmto spôsobom sa snažili účastníci konania s vysokým podielom na trhu bežných účtov (cca 58% z pohľadu počtu bežných účtov) zabezpečiť, že ich klienti neprevedú bežný účet do inej banky, ktorá spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. bežné účty viesť bude a z interných podkladov tiež vyplýva, že sa tak snažili získať klientov AKCENTA CZ, a.s. pre bezhotovostné devízové služby poskytované ich bankou.

(93)	Rada úradu tiež v tejto súvislosti súhlasí s úradom, že oznámenie a podanie podnetov voči pôsobeniu AKCENTA CZ, a.s. kompetentným orgánom nie sú dôkazom o inej motivácii účastníkov konania pri vypovedaní týchto účtov. Ako už bolo uvedené, dohoda účastníkov konania, ako i cieľ predmetnej dohody boli nepochybne preukázané.

(94)	Účastníci konania uvádzajú ako príklad ďalšie banky, ktoré vypovedali zmluvy spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. samostatne a nebáli sa tak podľa účastníkov konania odlivu klientov, preto považujú cieľ dohody, vymedzený úradom za nesprávny.

	Naopak, podľa názoru Rady úradu, predmetné príklady iných bánk dokazujú, že ak by účastníci konania vypovedali spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. zmluvy s cieľom prekaziť spáchanie trestnej činnosti, vyhnúť sa obchodovaniu s rizikovým subjektom a pod., mohli tak urobiť každý individuálne, bez akejkoľvek komunikácie a dohody o spoločnom postupe. Rada úradu tiež súhlasí s názorom úradu, že účastníci konania tak mohli urobiť podstatne skôr, avšak ku komunikácii s orgánmi činnými v trestnom konaní a s NBS došlo až po zahájení konania. Neobstoja v tejto súvislosti námietky účastníkov konania, ohľadne „hodnoverných podkladov“, ktoré sa snažili ohľadne činnosti AKCENTA CZ, a.s. získať, nakoľko, ako sami uvádzajú a ako vyplýva aj z predložených interných podkladov, činnosť AKCENTA CZ, a.s. monitorovali už podstatne skôr – napr. SLSP, a.s. [obchodné tajomstvo], ČSOB ČR takisto podľa vyjadrenia ČSOB, a.s. už v marci 2007 vyhodnotila spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. ako rizikovú.

(95)	SLSP, a.s. argumentuje „prekazením spáchania trestnej činnosti“, ktoré malo podľa nej predchádzať podaniu oznámení na príslušné orgány. SLSP, a.s. podľa jej vyjadrenia podaním výpovedí len prekazila páchanie protiprávnej činnosti, pričom krátko po podaní výpovedí dospela k záveru o protiprávnosti konania AKCENTA CZ, a.s., čo vyústilo do podania oznámenia NBS a trestného oznámenia.

 	Podľa už uvedených interných podkladov, ako aj podľa vlastných vyjadrení, SLSP, a.s. [obchodné tajomstvo]. Načasovanie zrušenia bežných účtov a teda podľa tejto spoločnosti „prekazenie páchania trestnej činnosti“ až [obchodné tajomstvo], čo preukázateľne tieto vedomosti mala a súčasne na porovnateľné obdobie, kedy vypovedali zmluvy ostatní účastníci tohto konania naopak preukazuje účasť SLSP, a.s. na dohode a súčasne vyvracia argument SLSP, a.s. o jej individuálnom rozhodnutí v súvislosti so  spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s. a motíve tohto rozhodnutia. 

	Okrem toho, SLSP, a.s. si sama vo vyjadreniach odporuje. V rozklade tvrdí, že výpoveďou sa snažila prekaziť páchanie protiprávnej činnosti. Vo vyjadrení k výzve pred vydaním druhostupňového rozhodnutia (str. 8) tvrdí, že k záveru o protiprávnosti konania tejto spoločnosti dospela až krátko po vypovedaní zmlúv. Nie je teda jasné, ako mohlo byť motívom konania SLSP, a.s. snaha o prekazenie páchania protiprávnej činnosti, keď v čase vypovedania zmlúv k takémuto záveru ešte SLSP, a.s. nedospela. Navyše, k podaniu oznámení voči AKCENTA CZ, a.s. nedošlo ani „krátko po podaní výpovedí“, ako uvádza, ale až po zahájení správneho konania a až rok, resp. takmer rok po uzavretí dohody (10.05.2007), konkrétne, oznámenie NBS bolo podané 29.04.2008 a trestné oznámenie 16.05.2008.

Rada úradu pritom nehodnotí ani nie je oprávnená hodnotiť, či a kedy mali účastníci konania oznámiť svoje podozrenia voči AKCENTA CZ, a.s. orgánom kompetentným v takýchto prípadoch konať. Uvedené závery predkladá len na účely vyvrátenia pohnútky, ktorú účastníci konania predkladajú ako motív ich konania voči AKCENTA CZ, a.s..

(96)	Účastníci konania ČSOB, a.s. a SLSP, a.s. tiež argumentujú, že úrad nezobral pri hodnotení konania do úvahy, že subjektom, ktoré poskytujú porovnateľné služby ako AKCENTA CZ, a.s. naďalej vedú účty, čo má podľa nich preukazovať iný cieľ sledovaný pri zrušení účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s.. 

	Rada úradu však konštatuje, že v tomto prípade bola posudzovaná dohoda účastníkov konania voči AKCENTA CZ, a.s., úrad neposudzoval vzťahy bánk a jej iných klientov. Len na doplnenie však dodáva, že spomedzi nebankových subjektov poskytujúcich bezhotovostné devízové operácie predstavovala AKCENTA CZ, a.s. najväčšieho konkurenta bánk, keď druhý najväčší subjekt, spoločnosť Prvá devízová, spol. s r.o. mala v porovnaní s obratom AKCENTA CZ, a.s. len asi štvrtinový obrat, ako sa vyjadrila samotná AKCENTA CZ, a.s. v zápisnici z ústneho vysvetlenia (spis č. 5, bod 3). Uvedené znamená nepochybne vyššiu motiváciu účastníkov konania na získanie klientov tejto spoločnosti. 

(97)	 Účastník konania ČSOB, a.s. tiež namieta, že z jeho strany je zrušenie účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. dôsledkom rozhodnutia predstavenstva ČSOB ČR, ktoré časovo predchádzalo posudzovanej dohode, pričom úrad tento fakt nezobral do úvahy. Účastník konania predložil rozhodnutie predstavenstva ČSOB ČR, ktoré má túto skutočnosť preukázať.

	Rada úradu konštatuje, že z predmetného rozhodnutia predstavenstva, prijatého 21. marca 2007 vyplýva, že [obchodné tajomstvo] .

	Naopak, z načasovania výpovedí spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a z  mailovej komunikácie ohľadne predmetného rozhodnutia predstavenstva je zrejmé, že zrušenie účtov AKCENTA CZ , a.s. bolo dôsledkom zakázanej dohody účastníkov konania. 
•	Podnikateľ ČSOB, a.s. vypovedal spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. účty výpoveďou, zo dňa 03.07.2007.
•	Interné emaily medzi ČSOB ČR a ČSOB, a.s. a v rámci ČSOB, a.s. datované z 27.08.2007 až 03.09.2007: 

1.	Email od ČSOB ČR adresovaný zamestnancom ČSOB, a.s., výňatky cit.: „V březnu 2007 bylo Představenstvem ČSOB schválena strategie vypovídání účtú...
...momentálně sme na konci procesu a začínají se nám množit případy, kdy nebankovní směnárny, či další subjekty mají tendenci otevírat účty na Slovensku...Jedná se konkrétně o subjekty Akcenta....Rád bych znal tvuj názor na celou problematiku a pokusil se vzájomně zkoordinovat...Dále přikládám vzor pro  výpovědi včetne argumentace...“

2.	Odpoveď na predmetný email, cit.: „...samozrejme, v tomto prípade musíme postupovať v oboch republikách rovnako...“

3.	Nasledovali ďalšie interné emaily v rámci ČSOB, a.s., kde preverovali existenciu účtov nielen AKCENTA CZ, a.s. ale aj ďalších spoločností u ČSOB, a.s..

Aj predmetné podklady podľa názoru Rady úradu preukazujú, že k zrušeniu a znovu neobnoveniu účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. došlo v dôsledku dohody účastníkov konania uzavretej na spoločnom stretnutí dňa 10.05.2007 a následnou emailovou komunikáciou, a nie s cieľom naplniť rozhodnutie predstavenstva ČSOB, a.s., o ktorom komunikovali zamestnanci ČSOB, a.s. a ČSOB ČR až po podaní výpovedí. 

(98)	V tejto súvislosti sú tiež významné vyjadrenia jednotlivých účastníkov, získané úradom ako odpoveď na žiadosť o informácie, v čase pred získaním rozhodujúcej emailovej komunikácie, podrobne popísané na str. 15 a 16 prvostupňového rozhodnutia, na otázku či konzultovali výpovede zmlúv s inou bankou. Všetci účastníci konania vo svojich vyjadreniach zhodne uvádzali, že túto skutočnosť nekonzultovali. 

VÚB, a.s. okrem toho [obchodné tajomstvo].

 ČSOB, a.s. dokonca uviedla, že akákoľvek, čo i ústna dohoda by mohla byť považovaná za obmedzujúcu súťaž. Neskôr v rozklade opačne na svoju obranu uvádzala, že je neprípustné, aby banky nemohli diskutovať o spoločných otázkach.

 Na žiadosti úradu o vyjadrenie, či majú účastníci konania informáciu o tom, že zmluvy o bežnom účte vypovedali spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. v SR aj iné banky, účastníci konania uviedli, že majú k dispozícii len verejne dostupné informácie, zverejnené spoločnosťou AKCENTA CZ, a.s., resp. z jej podania na súd o nariadenie predbežného opatrenia.

	Z predložených podkladov bolo ale zistené, že účastníci konania dohodli podanie výpovedí spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., a neotvorenie účtov v budúcnosti. Z predložených vyjadrení účastníkov konania, ktorými popierajú neskôr zistené skutočnosti je zrejmá snaha o utajenie zakázanej dohody obmedzujúcej súťaž.

(99)	Nakoniec, v prípade zrušenia účtov klientovi prebieha v rámci každej banky určitý postup a o takejto skutočnosti sa na určitej úrovni v rámci organizácie banky nepochybne komunikuje a rozhodnutie sa prijíma na určitej úrovni riadenia. Účastníci konania však nepredložili žiaden podklad, ktorým by preukázali, že išlo o individuálne rozhodnutie konkrétnej banky, prijaté v dôsledku posúdenia AKCENTA CZ, a.s. ako rizikového klienta z dôvodu spochybňovania legality jej pôsobenia v SR.

	Ako uvádzajú aj účastníci konania v rozkladoch a vyjadreniach k výzve 
pred vydaním rozhodnutia, bremeno dokazovania porušenia je na úrade, s týmto tvrdením Rada úradu súhlasí. Zároveň však konštatuje, že úrad protiprávne konanie nepochybne preukázal. Tiež platí všeobecná povinnosť účastníkov konania, vymedzená v § 34 ods. 3 správneho poriadku, predložiť dôkazy na podporu svojich tvrdení, ktorej aplikovanie aj v prípade súťažných deliktov bolo potvrdené v rámci rozhodovacej činnosti slovenských súdov preskúmavajúcich zákonnosti rozhodnutí úradu, napr. cit:...“Aj keď v danom prípade ide o zisťovanie deliktuózneho správania či konania účastníka, nezbavuje ho to povinnosti vyplývajúcej z ustanovenia § 34 ods. 3 Správneho poriadku, navrhnúť na podporu svojich tvrdení dôkazy, ktoré sú mu známe. Žalobca vo svojich podaniach v podstate len nesúhlasil so zisteniami a závermi správneho orgánu...“

Bremeno dokazovania porušenia je na orgáne ochrany hospodárskej súťaže, ak podnikatelia predložia iné vysvetlenia svojho správania, úrad je povinný ich preskúmať, nie je však povinný každé vysvetlenie prijať ako „vyviňujúce“ podnikateľov spod porušenia súťažných pravidiel. Je teda na podnikateľoch, aby predložili podklady a informácie, ktoré môžu byť rozumným a prijateľným vysvetlením ich rovnakého konania na trhu.  V tomto prípade argumenty účastníkov konania nedokazujú, že postup voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. bol individuálnym postupom každého z účastníkov konania a nevyvrátili, že došlo k uzavretiu dohody obmedzujúcej hospodársku súťaž. Účastníci konania len deklarovali, že mohli mať aj iné dôvody na zrušenie bežných účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., nespochybniteľným a preukázaným faktom ale je, že 
na výpovedi účtov predmetnej spoločnosti a na ich neotvorení v budúcnosti, sa napriek tvrdeniam o iných pohnútkach, reálne dohodli. 

Zhodnotenie dohody v kontexte pôsobenia AKCENTA CZ, a.s. na trhu

(100)	Účastníci konania namietali, že úrad nezhodnotil ich konanie v kontexte situácie na trhu, keďže AKCENTA CZ, a.s. nepôsobí na tomto trhu legálne. 

Vo vyjadreniach k výzve pred vydaním rozhodnutia poukázali v tejto súvislosti na rozhodnutie NBS z 14.10.2009, OPK-11808/5/2009, ktorým uložila spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. pokutu za neoprávnené podnikanie. Podnikatelia ČSOB, a.s. a SLSP, a.s. argumentovali, že úrad musí vziať pri hodnotení konania účastníkov tohto správneho konania do úvahy posúdenie aktivít spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. na trhu orgánmi dozoru nad finančným trhom, keďže ide o prejudiciálnu otázku a  v súvislosti s predmetným rozhodnutím NBS sa tak uplatní § 40 správneho poriadku. 

V tejto súvislosti SLSP, a.s. namieta, že bolo preukázané, že AKCENTA CZ, a.s. pôsobí v SR nelegálne a za takejto situácie nemožno jej protiprávnu činnosť chrániť, naopak tento subjekt sa nemohol podľa neho zúčastňovať súťaže 
na slovenskom finančnom trhu, nakoľko jeho podnikanie nebolo dovolené. Podľa názoru účastníka konania teda neboli splnené podmienky hospodárskej súťaže a preto ani nemohla byť  súťaž obmedzená a nemožno sankcionovať konanie, ktoré v konečnom dôsledku spôsobilo vylúčenie nelegálneho podnikateľa z trhu, keďže takýto subjekt objektívne nemôže byť účastníkom hospodárskej súťaže a konkurentom účastníkov konania. Postoj ostatných účastníkov súťaže, t.j. že ho ignorujú alebo vylúčia zo súťaže nemôže byť považovaný za protiprávnu činnosť. Úrad tak priznáva ochranu protiprávnemu konaniu AKCENTA CZ, a.s..
	
(101)	Úrad správne konštatoval, že jeho úlohou nie je posudzovať, či AKCENTA CZ, a.s. pôsobí v SR legálne. Rada úradu dopĺňa, že skutočnosť, či predmetná spoločnosť pôsobí v SR v súlade s právnymi predpismi alebo nie, nemá vplyv 
na hodnotenie konania účastníkov ako zakázanej dohody podľa zákona. Účastníci konania sú povinní dodržiavať zákon rovnako, ako aj iné právne predpisy. Ak sa aj domnievajú, že iný účastník trhu svojim konaním porušuje právne predpisy, táto skutočnosť nie je dôvodom na porušenie zákona a nemôže slúžiť ako dodatočné ospravedlnenie jeho porušovania. Zákon pritom ukladá zákaz akejkoľvek dohody konkurentov o spoločnom budúcom postupe na trhu, keďže takýmto konaním dochádza k obmedzeniu súťaže. Takýmto spôsobom Rada úradu nahliadala aj na vyjadrenia NBS vo vzťahu k súladu podnikania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. 
na území SR s právnymi predpismi, ako aj na podnety voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. podané účastníkmi konania orgánom činným v trestnom konaní, t.j. že nie sú v súvislosti s posúdením dohody podľa zákona a čl. 81 ZES relevantné.  

(102)	Na tomto závere nič nemení ani rozhodnutie NBS, ktorým bola spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. uložená pokuta za neoprávnené podnikanie.

	V prípade, ak ide o predbežnú otázku, o ktorej príslušný orgán rozhodol, je správny orgán takýmto rozhodnutím v súlade s § 40 správneho poriadku skutočne viazaný, ako uvádzajú i účastníci správneho konania. Predbežnou otázkou je pritom taká skutočnosť, od ktorej posúdenia závisí riešenie prejednávanej veci. Výsledok posúdenia predbežnej otázky je teda nevyhnutným predpokladom pre to, aby správny orgán mohol vo veci rozhodnúť. 

Posúdenie, či sa určití podnikatelia dohodli spôsobom, ktorý je zakázaný podľa zákona, resp. podľa čl. 81 ZES však podľa názoru Rady úradu nezávisí 
od posúdenia súladu činnosti AKCENTA CZ, a.s. s inými právnymi predpismi. Uzavretie dohody obmedzujúcej súťaž je zakázané v každom prípade. Účastníkom konania nič nebránilo, zvoliť iné nástroje, ktorými mohli zamedziť činnosť podnikateľa AKCENTA CZ, a.s.. Spáchanie správneho deliktu (uzavretie dohody obmedzujúcej súťaž) však nemôže byť ospravedlnené snahou zabrániť možnej protiprávnej činnosti.  Úrad ani Rada úradu takúto formu „svojpomoci“ v žiadnom prípade neakceptuje.

Okrem toho, žiaden kompetentný orgán nerozhodol, že AKCENTA CZ, a.s. by naplnila skutkovú podstatu určitého trestného činu, nemajú teda relevanciu ani námietky účastníkov konania, že sa snažili takejto činnosti zabrániť. Aj keď Rada úradu nepovažuje pre posúdenie konania účastníkov tohto správneho konania 
z pohľadu zákona a čl. 81 ZES predmetné rozhodnutie NBS za relevantné, len 
na doplnenie dodáva, že NBS konštatovala protiprávnu činnosť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. od 01.01.2008 do júna 2009 a  uzavretie dohody a posudzované protiprávne konanie účastníkov je pritom datované od 10.05.2007.

(103)	Rada úradu tak nesúhlasí ani s názorom SLSP, a.s., že predmetným rozhodnutím chráni protiprávnu činnosť podnikateľa AKCENTA CZ, a.s. a že ani nemohlo dôjsť k obmedzeniu súťaže, keďže tento subjekt „súťažil nedovolene“.

Predmetom rozhodnutia úradu, v spojení s rozhodnutím o rozklade, nie je podnikateľská činnosť spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ale výlučne posudzuje uzavretie zakázanej dohody obmedzujúcej súťaž podľa zákona a čl. 81 ZES. Pritom vychádza z reálnej situácie na trhu, keď bolo preukázané, že AKCENTA CZ, a.s. skutočne účastníkom konania konkurovala a že účastníci konania sa prostredníctvom zakázanej dohody snažili umelo získať prospech, v podobe získania zákazníkov tejto spoločnosti, ktorý by bez zakázanej dohody, t.j. individuálnym postupom voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. nedosiahli, ako úrad správne  skonštatoval (str. 30 a 31 prvostupňového rozhodnutia). 

Forma porušenia a výrok o porušení

(104)	Rada úradu sa stotožňuje s posúdením protiprávneho konania tak, ako ho posúdil prvostupňový orgán, t.j. že ide o dohodu obmedzujúcu hospodársku súťaž, ktorá je zakázaná. V súlade s definovaním možných foriem dohody podľa § 4 ods. 2 zákona išlo o dohodu obmedzujúcu súťaž v užšom zmysle, t.j. vo forme dohody podnikateľov. Podobne klasifikuje dohody obmedzujúce súťaž, t.j. ako dohody, zosúladené postupy a rozhodnutia združení podnikateľov i komunitárne právo. 

(105)	Z hľadiska formy porušenia, sa Rada úradu stotožňuje so záverom, že ide o porušenie § 4 ods. 3 písm. c) zákona a súčasne konštatuje, že rovnako je potrebné doplniť v tomto smere do výroku rozhodnutia, že aj v prípade porušenia čl. 81 ide o porušenie ods. 1 písm. c), keďže v oboch prípadoch je možné podradiť porušenie pod konkrétnu skutkovú podstatu dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž.  Rada úradu súčasne spresnila formuláciu výroku, pokiaľ ide o porušenie národného práva, uvedením prepojenia jednotlivých relevantných ustanovení zákona.

Súčasne Rada úradu konštatuje, že v odôvodnení prvostupňového rozhodnutia je nepresne uvedené, že ide o rozdelenie trhu, resp. rozdelenie zákazníkov formou rešpektovania tradičných zákazníkov, s uvedením odkazu 
na komunitárnu judikatúru, čo [dôverná informácia]. Uvedená skutočnosť však nemá vplyv na zákonnosť rozhodnutia, keďže úrad správne podradil posudzované konanie pod dohodu o rozdelení trhu v podobe delenia zákazníkov, Rada úradu len v tomto smere dopĺňa odôvodnenie.

Dohoda o rozdelení trhu nemá vždy len podobu geografického delenia trhu, môže sa týkať aj  delenia zákazníkov, čo vyplýva z existujúcej komunitárnej judikatúry, napr. aj z rozhodnutia v prípade Methylglucamine, ktorý úrad v rozhodnutí uvádza, alebo napr. z rozhodnutia v prípade BP Kemi/DDSF. Nie je pritom vždy možné uviesť ako príklad judikát, ktorý obsahuje dohodu spočívajúcu v presne identickom správaní.

Dohoda, ktorej cieľom a/alebo následkom je delenie zákazníkov môže spočívať v rôznorodom konkrétnom správaní sa účastníkov dohody a môže tak mať rôzne podoby, podstatným zjednocujúcim znakom je v prípade horizontálnych dohôd skutočnosť, že ide o akúkoľvek dohodu medzi konkurentmi, podstatou ktorej je snaha o získanie, resp. udržanie si zákazníkov. Pre dokreslenie možno dodať, že aj v uvedených dvoch prípadoch spočívala dohoda o delení zákazníkov v odlišnom konaní, v prípade Methylglucamine išlo o vzájomné rešpektovanie zákazníkov, v prípade BP Kemi/DDSF o delenie trhu podľa určitých skupín zákazníkov.

(106)	V posudzovanom prípade bolo preukázané, že cieľom dohodnutého spoločného postupu účastníkov konania voči AKCENTA CZ, a.s. bolo jej vylúčenie z trhu a získanie zákazníkov, resp. zabránenie ich odlivu do konkurenčných bánk, ktoré by bežné účty spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. naďalej viedli. V tomto prípade ide o cieľovú dohodu, takže aj len potenciál takého dopadu na súťaž je postačujúci pre konštatovanie, že je zakázaná.

	Podľa získaných dôkazov sa účastníci konania dohodli na vypovedaní bežných účtov, ktoré mala AKCENTA CZ, a.s., v súvislosti so svojou činnosťou vedené u jednotlivých účastníkov konania a  ich znovu neotvorení v budúcnosti. Dohoda tak spočívala v snahe o eliminovanie konkurenta na trhu bezhotovostných devízových operácií. Týmto spoločným konaním si zároveň banky, ktorých spoločný podiel na trhu vedenia bežných účtov v SR z pohľadu počtu bežných účtov je cca 58%, snažili zabezpečiť, aby nedochádzalo k odlivu klientov z jednej banky do konkurenčnej banky, ktorá by spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. viedla účty naďalej. Ako správne zistil úrad, k 31.12.2007 spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. viedli účty len dve banky, ktorých spoločný podiel na trhu bol cca 6%. 

(107)	Rada úradu z dôvodu formálneho spresnenia zmenila výrok rozhodnutia o porušení tak, že pôvodne samostatné výroky o porušení zákona a čl. 81 ZES zlúčila do jedného výroku (súčasný bod I. výroku), nakoľko išlo o porušenie oboch predpisov jedným konaním. Takisto doplnila konkrétnu skutkovú podstatu podľa čl. 81 ZES, ako už bolo uvedené v časti Aplikácia právnych predpisov. Z dôvodu spresnenia výroku Rada úradu doplnila vymedzenie relevantného trhu, na ktorom došlo k porušeniu aj do výroku rozhodnutia a tiež spresnila obdobie, za ktoré protiprávne konanie posudzovala, t.j. od 10.05.2007 do dňa vydania prvostupňového rozhodnutia, t.j. 09.06.2009.

5	Záver k protiprávnemu konaniu

(108) 	Rada úradu na základe vyššie uvedených skutočností konštatuje, že úrad dospel k správnemu záveru o uzavretí dohody obmedzujúcej súťaž, v trvaní 
od 10.05.2007 do vydania rozhodnutia, vo forme rozdelenia trhu, ktorá je podľa § 4 zákona a čl. 81 ZES zakázaná.

	Svoj záver podložil získanými dôkazmi o stretnutí účastníkov konania, o ich následnej emailovej komunikácii a ich správaní na trhu. Jednoznačne preukázal, že predmetom dohody účastníkov konania bol jednotný postup voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., pričom táto spoločnosť predstavovala ich konkurenta na trhu bezhotovostných devízových operácií a ako konkurenta ju i banky vnímali. Žiaden individuálny postup jednotlivých účastníkov konania voči AKCENTA CZ, a.s. naopak preukázaný nebol.

	Spoločný postup účastníkov konania bol motivovaný snahou vyhnúť sa odlivu klientov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. do iných bánk. Účastníci konania sú na trhu vedenia bežných účtov silnými hráčmi, so spoločným podielom 58%, bolo pre nich preto výhodné uzavrieť dohodu a tak sa vzájomne uistiť, že v prípade výpovede bežných účtov  spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. klienti tejto spoločnosti neodídu do konkurenčnej banky, ktorá bude spoločnosti viesť účty naďalej. Po zrealizovaní dohody mala síce AKCENTA CZ, a.s. účty i v ďalších bankách, tieto však predstavujú spolu len 6% trhu bežných účtov. Súčasne bolo preukázané, že cieľom dohody bola eliminácia AKCENTA CZ, a.s. so snahou o získanie jej klientov na trhu bezhotovostných devízových operácií a tak posilnenie postavenia účastníkov konania na tomto trhu.

	Akékoľvek iné pohnútky a motívy účastníkov konania boli úradom nepochybne vyvrátené, keď ich spoločným menovateľom je skutočnosť, že ak by boli reálne, mohli viesť k individuálnemu rozhodnutiu účastníkov konania o výpovedi účtov tejto spoločnosti. Účastníci konania na základe týchto pohnútok mohli konať samostatne. Nemali však žiaden dôvod uzatvárať zakázanú dohodu obmedzujúcu hospodársku súťaž. Uvádzané iné pohnútky preto považuje Rada úradu za účelovú obranu účastníkov konania. 

6	Pokuta

(109)	Rada úradu sa stotožňuje so záverom úradu, že posudzovaným konaním došlo k dohode obmedzujúcej súťaž, ktorou sa účastníci konania snažili vylúčiť konkurenta z trhu a získať nových zákazníkov, resp. udržať si existujúcich zákazníkov, čo predstavuje porušenie zákona a čl. 81 ZES, pričom úrad uložil 
za protiprávne konanie pokutu. 

K porušeniu oboch predpisov došlo jedným a tým istým konaním, preto ide o jednočinný súbeh dvoch deliktov. Za porušenie oboch predpisov pritom úrad v súlade so zásadami správneho trestania uložil jednu pokutu s čím sa Rada úradu stotožnila.

(110)     Rada úradu nesúhlasí s názorom úradu, že porušenie čl. 81 ZES je závažnejším deliktom, ako porušenie § 4 zákona. K porušeniu oboch predpisov došlo jedným a tým istým konaním, ktoré ho dopady boli posudzované vo vzťahu k územiu SR. Naplnenie kritéria vplyvu na obchod medzi členskými štátmi, ktoré je iba determinantom pre účely aplikácie komunitárneho práva, nemá za následok zvýšenie závažnosti samotného konania ako takého a preto nemožno považovať porušenie čl. 81 Zmluvy za závažnejšie porušenie ako porušenie národného práva.

V prípade porušenia oboch predpisov sa naviac vyhodnocujú totožné kritéria pre  uloženie pokuty v súlade s § 38 ods. 10 zákona, a to závažnosť konania, dĺžka porušenia, prípadne aj ďalšie okolnosti majúce vplyv na výšku pokuty, ak v danom prípade takéto okolnosti existujú. V rámci závažnosti konania úrad pri hodnotení porušenia zákona alebo čl. 81 ZES tým istým konaním rovnako vyhodnotí povahu porušenia, ako aj dopad na trh, keďže úrad vyhodnocuje len dopady praktiky 
na slovenský trh, ako aj veľkosť trhu. Rovnako dĺžka porušenia zákona 
a prípadná existencia iných okolností sa vyhodnocuje v prípade porušenia oboch predpisov, ku ktorému došlo tým istým konaním, rovnako

 Napriek tomuto pochybeniu Rada úradu po preskúmaní kritérií na uloženie pokuty a ich vyhodnotení konštatuje, že pokuta je primeraná spáchanému porušeniu a je uložená na spodnej hranici zákonného rozpätia (bod 134 tohto rozhodnutia).

(111)	Východiskom pre určenie výšky pokuty je relevantný obrat, ktorého sa porušenie zákona dotýka. V tomto prípade išlo o obrat z poskytovaných bezhotovostných devízových operácií, ktorý účastníci konania dosiahli v roku 2008 (údaje o relevantnom obrate jednotlivých účastníkov sú súčasťou spisového materiálu, podklady č. 228, 229  a 230 a uvedené na str. 54 rozhodnutia, verzia pre účastníkov konania).

(112)	Účastník konania ČSOB, a.s. namietal, že úrad v rozhodnutí neuvádza, 
na základe akých skutočností dospel k výške relevantného obratu, preto rozhodnutie považuje za nepreskúmateľné.

Rada úradu konštatuje, že úrad v rozhodnutí uviedol, že ide o obrat účastníkov konania z predaja tovarov, resp. služieb, ktorého sa porušenie priamo alebo nepriamo dotýka, a to na vymedzenom priestorovom relevantnom trhu, a to 
za posledné uzavreté účtovné obdobie, v ktorom sa dopustili porušovania, t.j. rok 2008. V tomto prípade bolo konštatované porušenie zákona a čl. 81 ZES na trhu poskytovania bezhotovostných devízových operácií spotrebiteľom na území SR. Je teda zrejmé, že relevantný obrat predstavuje obrat účastníkov konania z poskytovania predmetných služieb na území SR v roku 2008. 

Úrad dožiadal účastníkov konania o predloženie zodpovedajúcich údajov a v prípade podnikateľa ČSOB, a.s., tento sám predložil údaje o obrate, kde zahrnul všetky zodpovedajúce transakcie (spis č. 216). Jeho námietka v tomto smere je teda neopodstatnená.

(113)	 Rada úradu preskúmala podnikateľa SLSP, a.s. v súvislosti s výškou relevantného obratu a konštatuje, že úrad nepochybil. Suma, ktorú podnikateľ SLSP, a.s. oznámil ako relevantný obrat, nezahŕňala obrat zo všetkých transakcií, t.j. bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom bez ohľadu 
na objem transakcie za rok 2008. Konkrétne podnikateľ SLSP, a.s. nezahrnul 
do výpočtu relevantného obratu poplatkové výnosy súvisiace so službami bezhotovostných devízových operácií poskytovaných cez elektronické kanály (spis 
č. 222), ktoré nepochybne sú súčasťou relevantného obratu, keďže takisto ide v prípade týchto služieb o poskytovanie bezhotovostnej konverzie meny. 

Správna výška relevantného obratu podnikateľa SLSP, a.s. bola určená výpočtom na základe podrobných údajov o obrate z jednotlivých čiastkových služieb, ktoré obsahovali bezhotovostnú konverziu meny. Výška obratov z jednotlivých čiastkových služieb bola predložená týmto účastníkom konania tak, ako je uvedené v rozhodnutí (po oprave formálnej chyby v písaní (list č. 2257/2/PMÚ SR/2009 zo dňa 10.06.2009). Skutočnosť, že účastník konania uviedol určitú sumu, ktorá podľa neho predstavovala relevantný obrat neznamená, že úrad je touto sumou pri určovaní základu, z ktorého pokutu vypočíta, viazaný.  

(114) Účastníci konania SLSP, a.s. a ČSOB, a.s. namietali, že úrad mal zhodnotiť len relevantný obrat z trhu poskytovania bezhotovostných devízových operácií pre malé a stredné podniky tak, ako tento trh definovala AKCENTA CZ, a.s..

	Rada úradu predovšetkým uvádza, že spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. relevantný trh nedefinovala, ani tak urobiť nemôže, trh definuje úrad na základe objektívne existujúcej zastupiteľnosti tovarov, resp. služieb na určitom území.  Rada úradu v tejto súvislosti odkazuje na časť rozhodnutia, v spojení s prvostupňovým rozhodnutím, ktorá obsahuje definíciu relevantného trhu, s uvedením dôvodov, 
pre ktoré nebol relevantný trh definovaný užšie tak, ako navrhujú účastníci konania. 

(115)	Úrad pri určení pokuty správne posudzoval protiprávne konanie podľa základných kritérií daných zákonom, t.j. závažnosti a dĺžky trvania protiprávneho konania, v súlade s § 38 ods. 10 zákona. Tento postup a kritériá sú identické 
bez ohľadu na to, či ide o porušenie zákona alebo čl. 81 ZES.

(116)	Pri hodnotení závažnosti konania úrad vždy vychádza z povahy porušenia, dopadu na trh a v prípade, ak je to účelné, z veľkosti relevantného trhu.

(117)	V prípade dohody obmedzujúcej súťaž, ktorá je vyhodnotená ako tzv. cieľová dohoda, čo je i prípad posudzovaného konania, teda dohoda zakázaná už 
na základe jej škodlivého cieľa, sa protisúťažné dopady na účely konštatovania zákazu takejto dohody ani neskúmajú, keďže cieľ dohody obmedziť hospodársku súťaž v sebe prezumuje potenciál negatívneho dopadu. Takáto dohoda sa z hľadiska svojej povahy považuje za veľmi závažné porušenie, ktoré je potrebné odsúdiť aj prostredníctvom takej sankcie, ktorá dostatočne splní úlohu nielen represie, ale aj individuálnej a generálnej prevencie. Cieľové dohody narúšajú samotnú podstatu hospodárskej súťaže, keďže umelo zasahujú do prirodzeného fungovania základných nástrojov súťaže, akými sú napríklad cenový konkurenčný boj alebo boj o zákazníkov.

	Obsahom posudzovanej dohody bolo eliminovanie konkurenta na trhu, s cieľom získať zákazníkov tohto konkurenta na poskytovanie bezhotovostných devízových operácií jednotlivými účastníkmi konania. Išlo teda o obmedzenie konkurenta s cieľom rozdelenia si jeho zákazníkov. Takáto dohoda spadá 
pod cieľové dohody obmedzujúce súťaž a je tak klasifikovaná úradom správne ako veľmi závažné porušenie.

(118)	V prípade cieľových dohôd obmedzujúcich súťaž, nie je pre konštatovanie ich zákazu nutné skúmať, či došlo k dopadom na trh, zakázaná je aj nerealizovaná cieľová dohoda. Úrad však na účely určenia výšky pokuty skúma, či sa dohoda reálne plnila a či tak došlo k negatívnym dopadom na trh. V tomto prípade úrad správne zistil, že dohoda mala negatívny dopad na spotrebiteľov, ktorí boli klientmi spoločnosti AKCENTA CZ, a.s..	

 	V prvostupňovom rozhodnutí (str. 11) je popísané fungovanie bezhotovostnej konverzie meny v prípade, ak má zákazník vedený bežný účet v rovnakej banke ako AKCENTA CZ, a.s. a v prípade, že má bežný účet vedený v inej banke. Je nespochybniteľné, že v prípade vedenia bežného účtu AKCENTA CZ, a.s. a jej klienta v jednej banke je bezhotovostná konverzia meny pre klienta dostupnejšia a výhodnejšia z pohľadu poplatkov, ako aj z hľadiska časového. Účastníci konania majú spolu podiel na trhu vedenia bežných účtov 58%. Zakázaným dohodnutým postupom pri vypovedaní a znovu neobnovení bežných účtov podnikateľovi AKCENTA CZ, a.s. sa pre spotrebiteľov, ktorí boli klientmi alebo potenciálnymi klientmi tejto spoločnosti, stali jej služby menej dostupnými, resp. menej atraktívnymi z časového a finančného hľadiska. Spotrebitelia, ktorí mali o jej služby záujem a mali vedené bežné účty u účastníkov konania, si mohli po vypovedaní účtov AKCENTE CZ, a.s. zriadiť bežný účet u tej banky, kde AKCENTA CZ, a.s. vedený bežný účet mala – čo znamená dodatočné náklady. Mohli tiež využiť služby tejto spoločnosti aj keď bežný účet mali u účastníkov konania, v tom prípade však služby AKCENTA CZ, a.s. už nemohli byť pre nich rovnako výhodné (z dôvodu poplatkov v súvislosti s transakciami medzi rôznymi bankami), ako v prípade, ak by mali bežný účet v tej istej banke. Nebankové spoločnosti poskytujúce bezhotovostnú konverziu meny ponúkali devízové operácie často za výhodnejších cenových podmienok ako banky, pričom predpokladom je práve bežný účet vedený vo viacerých menách 
a vo viacerých bankách.

(119)	Nie je teda opodstatnená námietka účastníkov konania ČSOB, a.s. a SLSP, a.s., že úrad sa pri hypotéze o potrebe dodatočných nákladov na zriadenie bežného účtu spotrebiteľa v banke, ktorá vedie účet i AKCENTA CZ, a.s. nezaoberal elasticitou dopytu spotrebiteľov v prípade zmeny banky, ktorá vedie účet spoločnosti AKCENTA, CZ, a.s.. V oboch prípadoch došlo k negatívnemu dopadu 
na spotrebiteľov. V prípade, ak by spotrebiteľ nasledoval AKCENTA CZ, a.s. a zriadil si bežný účet v rovnakej banke vznikli by mu dodatočné náklady na zriadenie a vedenie tohto účtu. V prípade, ak by si spotrebiteľ ponechal bežný účet u účastníkov konania a s AKCENTA CZ, a.s. ďalej obchodoval, boli by poplatky spojené s transakciou vyššie (v dôsledku medzibankových poplatkov), ako aj čas vykonania transakcie. 

(120)	V tomto prípade úrad nehodnotí, či k rovnakému stavu na trhu mohlo dôjsť aj pri absencii zakázanej dohody. Rozhodujúce pre skúmanie konania podnikateľov z pohľadu zákona je, že k takémuto negatívnemu dopadu na spotrebiteľov došlo v dôsledku zakázanej dohody účastníkov konania, ktorí navyše predstavovali významnú časť trhu vedenia bežných účtov. Z dôkazov pritom vyplynulo, že cieľom bolo znevýhodnenie služieb AKCENTA CZ, a.s. pre jej zákazníkov a ich následné získanie, resp. udržanie si zákazníkov. Z dôkazov tiež vyplynulo, že pre účastníkov konania mal zmysel len dohodnutý spoločný postup, nakoľko ak by vypovedali účty individuálne, efekt, ktorý svojim konaním sledovali, by nebol dosiahnutý. 

Týmto konaním bola pre spotrebiteľov podstatne sťažená dostupnosť služieb spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a tak obmedzená možnosť slobodného výberu poskytovateľa služby bezhotovostnej devízovej konverzie meny. AKCENTA CZ, a.s. bola na trhu poskytovania bezhotovostných devízových operácií významným hráčom, predstavovala najväčší nebankový subjekt poskytujúci bezhotovostné devízové operácie a preto jej vylúčenie z trhu bolo pre účastníkov konania z pohľadu získania jej klientov, zaujímavé.

(121)	Úrad konštatoval, že priestorový trh bol vymedzený územím SR, pričom v tomto prípade nebolo účelné na účely určenia výšky pokuty osobitne vyhodnocovať veľkosť trhu.

(122)	Rada úradu konštatuje, že úrad správne posúdil konanie účastníkov ako veľmi závažné porušenie, pričom závažnosť bola u všetkých účastníkov konania rovnaká a stotožňuje sa so stanovením sumy [...] z relevantného obratu 
za závažnosť.

(123)	Dĺžku trvania porušenia úrad správne určil ako obdobie od 10.05.2007 
do vydania prvostupňového rozhodnutia, s čím sa Rada úradu stotožnila, ako aj 
so zvýšením pokuty z tohto dôvodu prenásobením percenta za závažnosť koeficientom dva. K námietkam účastníkov konania ohľadne nesprávneho určenia trvania dohody, z čoho vyplynula nesprávne určená pokuta za dĺžku porušenia sa Rada úradu vyjadrila v bode 76 a nasl. tohto rozhodnutia. 

(124)	Rada úradu nezistila pochybenie úradu pri hodnotení, že v tomto prípade neboli žiadne ďalšie okolnosti, ktoré by v súlade s § 38 ods. 10 zákona mal vziať 
do úvahy pri stanovení výšky pokuty. 

(125)	Tento záver účastníci konania ČSOB, a.s. a SLSP, a.s. v rozklade 
a vo vyjadrení k výzve rozporovali, pričom namietali, že úrad mal ako poľahčujúcu okolnosť vziať do úvahy skutočnosť, že dôvodom výpovedí zmlúv o bežných účtoch spoločnosti  AKCENTA CZ, a.s. bolo v prípade SLSP, a.s. dôvodné podozrenie z páchania protiprávnej činnosti a teda snaha o zamedzenie páchania tejto činnosti a v prípade ČSOB, a.s. ním bolo rozhodnutie predstavenstva materskej spoločnosti o výpovedi a predchádzanie vzniku neprimeraných rizík pri činnosti banky. 

	Rada úradu tento argument nepovažuje za dôvodný. Bolo presvedčivo preukázané, že dôvodom výpovede a znovu neobnovenia zmlúv o bežných účtoch predmetnej spoločnosti bol dohodnutý spoločný postup účastníkov konania s cieľom získať jej zákazníkov na trhu bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom. Rada úradu už na inom mieste tohto rozhodnutia uviedla, že účastníci konania nemali žiaden dôvod, aby si dohadovali spoločný postup voči AKCENTA CZ, a.s.. Obrana proti vzniku neprimeraných rizík, resp. snaha vyhnúť sa obchodovaniu s touto spoločnosťou z akéhokoľvek dôvodu, nie je legitímnym dôvodom na uzavretie zakázanej dohody o spoločnom postupe voči tejto spoločnosti, ani nepredstavuje okolnosť, ktorú by úrad mal hodnotiť ako poľahčujúcu pri ukladaní pokuty. 

(126)	Vo vyjadrení k výzve účastník konania SLSP, a.s. novo navrhuje okrem už uvedených aj ďalšie okolnosti, ktoré by mal úrad vziať do úvahy pri určení výšky pokuty, konkrétne správanie SLSP, a.s. k obdobným klientom ako AKCENTA CZ, a.s., na druhej strane rovnaké správanie iných bánk ako účastníkov konania voči AKCENTA CZ, a.s., zanedbateľný podiel bankových operácií tejto spoločnosti 
na činnosti SLSP, a.s., pasivitu pri tvorbe dohody, protiprávnosť konania AKCENTA CZ, a.s. a jej oznámenie kompetentným orgánom, postup súdov, ktoré taktiež zamietli žiadosti AKCENTA CZ, a.s. na vydanie predbežných opatrení, kde sa dožadovala znovu zriadenia bežných účtov u SLSP, a.s..

(127)	Rada úradu konštatuje, že podnikateľom uvádzané okolnosti nepredstavujú také skutočnosti, (s výnimkou pasívneho postavenia účastníka dohody) ktoré sa v súlade s § 38 ods. 10 zákona a podľa ustálenej slovenskej i komunitárnej súťažnej praxe berú do úvahy pri určení výšky pokuty.

	Pokiaľ ide o súlad podnikania AKCENTA CZ, a.s. s právnymi predpismi a podanie podnetu na prešetrenie kompetentným orgánom, Rada úradu sa k tomu už vyjadrila v predchádzajúcich častiach tohto rozhodnutia. Bolo preukázané, že postup účastníka konania SLSP, a.s., ako aj ďalších účastníkov voči tejto spoločnosti nebol výsledkom ich individuálneho rozhodnutia v dôsledku obavy z neoprávneného podnikania tejto spoločnosti, ale bol výsledkom ich dohody s cieľom získať zákazníkov tejto spoločnosti, t.j. bol dôsledkom protisúťažnej praktiky. Spôsob podnikania AKCENTA CZ, a.s. v SR preto nie je možné vziať 
do úvahy ako poľahčujúcu okolnosť.

	To isté platí pre námietku ohľadne postupu súdov, ktoré zamietli žiadosť AKCENTA CZ, a.s. o vydanie predbežného opatrenia, kde žiadala, aby súd zaviazal účastníkov konania na vedenie bežných účtov tejto spoločnosti. Súdy preskúmavali legitimitu podaných výpovedí zmlúv o bežných účtoch u jednotlivých podnikateľov podľa súkromného práva, nemajú kompetenciu skúmať, či došlo pri podaní výpovedí k zakázanej dohode bánk. Rada úradu tiež netvrdí, že účastníci konania musia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. viesť bežné účty. Predmetom konania je dohoda účastníkov pri vypovedaní a znovu neobnovení účtov tejto spoločnosti, ktorá je zakázaná, a nie  skutočnosť, či účastníci konania majú právo vypovedať a neviesť spoločnosti bežné účty, čo je vecou súkromnoprávnych sporov medzi podnikateľmi. 

Dohoda účastníkov konania bola preukázaná vo vzťahu k vypovedaniu a neobnoveniu bežných účtov spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a Rada úradu nevidí žiaden súvis so správaním SLSP, a.s. k iným nebankovým subjektom poskytujúcim bezhotovostnú konverziu meny ani so správaním iných bánk voči AKCENTA, CZ, a.s., ktoré jej zmluvy takisto vypovedali. Tieto skutočnosti nie je možné brať 
do úvahy ako poľahčujúce okolnosti v tomto správnom konaní.
 
	Namietaný zanedbateľný podiel operácií spoločnosti na činnosti SLSP, a.s. nepredstavuje ďalšiu okolnosť pre účely určenia pokuty. Úrad definoval relevantný trh ako trh bezhotovostných devízových operácií poskytovaných bez ohľadu 
na objem transakcie na území SR a pri určení pokuty vychádzal z relevantného obratu, t.j. tržieb dosiahnutých na trhu, čo reálne odráža postavenie každého z účastníkov konania na danom trhu. Relevantný obrat  predstavuje najvhodnejší ekonomický nástroj napomáhajúci určeniu pokuty proporčne k obratom dosahovaným na definovanom relevantnom trhu.

	Pokiaľ ide o námietku ohľadne pasívneho prístupu podnikateľa SLSP, a.s. 
pri tvorbe dohody, Rada úradu konštatuje, že takáto okolnosť nebola preukázaná. Pasívne správanie je okolnosťou, ktorá je preukázaná zväčša v prípadoch dlhoročných kartelov, kde podnikatelia organizujú pravidelné kartelové stretnutia, dochádza k pravidelnému informovaniu podnikateľov navzájom o plnení kvót, o cenách a podobne. Za pasivitu pri účasti na dohode sa považujú prípady, kedy sa podnikateľ nezúčastňoval stretnutí, na ktorých došlo k dohode, resp. aspoň neparticipoval na strategických stretnutiach, na ktorých sa dohodla základná stratégia kartelu, neinformoval účastníkov konania o svojich obchodných aktivitách (cenách) tak, ako to bolo predmetom dohody. Uvedené preukazuje aj komunitárna judikatúra. V tomto prípade podnikateľ SLSP, a.s. bol prítomný na kľúčovom stretnutí účastníkov konania dňa 10. mája 2007, na ktorom sa účastníci konania dohodli na postupe voči spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. a na ktoré nadväzovala emailová komunikácia, z ktorej jednoznačne vyplýva obsah daného stretnutia a skutočnosť, že účastníci konania sú si vedomí spoločného postupu a dohodujú prostredníctvom emailov jeho detaily, predovšetkým načasovanie, ako aj reálne vypovedanie zmlúv. 

(128)	Rada úradu tiež nesúhlasí s námietkou účastníkov konania ČSOB, a.s. a SLSP, a.s., že uložená pokuta je nedôvodná, keďže nedošlo k obmedzeniu súťaže voči AKCENTA CZ, a.s., nakoľko má možnosť po splnení zákonných podmienok v SR podnikať a tiež nedošlo k jej vylúčeniu z relevantného trhu, nakoľko aj naďalej vykonáva svoju činnosť v SR prostredníctvom bežných účtov vedených v iných bankách. 

	Predovšetkým, úrad nechráni jedného podnikateľa, ale chráni súťaž všeobecne pred jej obmedzovaním v dôsledku protiprávnych praktík podnikateľov. Na to, aby úrad konštatoval, že došlo k obmedzeniu súťaže nemusí dôjsť 
k  vylúčeniu konkurenta z trhu, postačuje, že daná dohoda obmedzujúca súťaž v sebe taký potenciál obsahuje. 

Úrad výšku pokuty určuje na základe závažnosti a dĺžky trvania porušovania, prípadne ďalších okolností, ktoré je možné brať do úvahy ako priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti. Možnosti AKCENTA CZ, a.s. podnikať na trhu so stanovením pokuty nesúvisia.

(129)	Podnikateľ VÚB, a.s. v rozklade [obchodné tajomstvo] a v tejto súvislosti namietal, že úrad sa mal ex lege vysporiadať s otázkou, či podnikateľ spĺňa podmienky podľa § 38 ods. 11, príp. ods. 12 zákona, aplikovať tieto ustanovenia a udeliť tomuto podnikateľovi imunitu na pokutu, prípadne pokutu redukovať z dôvodu splnenia podmienok programu zhovievavosti prezentovaných v predmetných ustanoveniach.

(130)	Rada úradu predovšetkým konštatuje, že úrad sa v rozhodnutí vysporiadal s návrhom na uplatnenie § 38 ods. 11 a 12 zákona. V tomto prípade úrad neaplikoval predmetné ustanovenia, keďže neboli splnené podmienky ich aplikácie.

(131)	Keďže podnikateľ VÚB, a.s. v rozklade neaplikovanie § 38 ods. 11 a 12 zákona namietal, Rada úradu preskúmala, či boli splnené podmienky ich aplikácie a dospela k záveru, že úrad správne neuplatnil v tomto prípade predmetné ustanovenia, keďže nedošlo ku kumulatívnemu splneniu podmienok, ktoré sú predpokladom aplikácie týchto ustanovení a neudelenia, resp. redukcie pokuty. Imanentnou súčasťou a podstatou programu zhovievavosti, ktorý vyplýva z jeho účelu je to, že podnikateľ dobrovoľne prizná svoju účasť na dohode obmedzujúcej hospodársku súťaž a toto priznanie podporí dôkazmi, ktorými možno túto dohodu preukázať, výmenou za to, že v danom prípade mu bude znížená pokuta, resp. mu úrad neuloží pokutu vôbec. [obchodné tajomstvo].

(132)	VÚB, a.s., nenaplnil jednu zo základných, zákonom kumulatívne stanovených podmienok na neudelenie, resp. redukciu pokuty, a to poskytnutie dôkazov z vlastného podnetu, ktorá je vyžadovaná podľa § 38 ods. 11 písm. a) zákona 
pre neudelenie pokuty, ako aj podľa § 38 ods. 12 písm. a) zákona pre redukciu pokuty. Z tohto ustanovenia aj implicitne vyplýva, že v prípade, ak chce podnikateľ benefitovať z programu zhovievavosti, musí úrad informovať o dohode a predložiť dostupné podklady z vlastného podnetu, čím podá žiadosť o aplikáciu týchto ustanovení. Nie je postačujúce, ak podnikateľ predloží podklady len na základe toho, že úrad ho o ich predloženie požiadal, v takomto prípade ide o plnenie povinnosti podnikateľa podľa § 40 zákona.

Podnikateľ VÚB, a.s. [obchodné tajomstvo]

[obchodné tajomstvo] Podmienky podľa § 38 ods. 11, resp. ods. 12 musia byť splnené kumulatívne, nesplnenie ktorejkoľvek z nich má za následok nemožnosť aplikácie týchto ustanovení, t.j. už nesplnenie tejto podmienky má za následok nemožnosť aplikácie uvedených ustanovení. 

	Taktiež však podľa názoru Rady úradu v tomto prípade nebola splnená podmienka vyžadovaná podľa § 38 ods. 11 písm. b), ako aj § 38 ods. 12 písm. b) zákona, a to skončenie účasti na dohode, keďže dohoda podľa úradu [obchodné tajomstvo] čo sa aj podľa komunitárnej judikatúry štandardne preukazuje tak, že podnikateľ predloží dôkaz o tom, že ostatných účastníkov dohody informuje, že sa viac necíti byť viazaný dohodou a odstupuje od nej.

	Ustanovenie § 38 ods. 12 zákona, ktoré zakotvuje redukciu pokuty, teda nebolo možné aplikovať, nakoľko neboli naplnené všetky zákonné kritériá.

	V súvislosti s § 38 ods. 11 zákona, okrem nenaplnenia podmienky poskytnutia dôkazov z vlastného podnetu a neskončenia účasti na dohode, podnikateľ nenaplnil podľa názoru Rady úradu ani podmienku poskytnutia všetkých dostupných dôkazov a spolupráce v rámci celého konania podľa § 38 ods. 11  písm. d) zákona. Ako je zrejmé z rozhodnutia a zo spisového materiálu, úrad viackrát oslovil podnikateľa VÚB, a.s., minimálne žiadosti úradu z 30. júna 2008 predchádzala žiadosť 
z 27. novembra 2007, na ktorú v odpovedi zo dňa 15. februára 2008... [obchodné tajomstvo], t.j. nespolupracoval riadne v zmysle požiadavky § 38 ods. 11 písm. d) zákona a taktiež, [obchodné tajomstvo] 

	Rada úradu teda konštatuje, že podnikateľ nesplnil podmienky vyžadované zákonom na neudelenie, resp. redukciu pokuty.

(133)	Rada úradu tiež konštatuje, že spolupráca podnikateľa VÚB, a.s. v rámci tohto konania, neprekračovala rámec zákonom vyžadovanej povinnosti, čo by bolo možné zohľadniť ako poľahčujúcu okolnosť mimo rámca § 38 ods. 11 a 12 zákona, v súlade s § 38 ods. 10 zákona. Podnikateľ len plnil zákonnú povinnosť, keď poskytol podklady na žiadosť úradu. Poskytnuté podklady neprekračovali rámec toho, čo úrad od tohto podnikateľa žiadal.

(134)	Na základe uvedených skutočností Rada úradu konštatuje, že po zhodnotení závažnosti a dĺžky trvania bola uložená pokuta primeraná porušeniu na vymedzenom relevantnom trhu za jeden zo spáchaných deliktov na vymedzenom relevantnom trhu. Vzhľadom na skutočnosť, že relevantný obrat z poskytovania bezhotovostných devízových operácií poskytovaných spotrebiteľom nepredstavuje u účastníkov konania základ ich činnosti, v rámci zákonnej hranice 10% celkového obratu podnikateľa, je uložená pokuta pre každého z účastníkov konania na spodnej hranici zákonného rozpätia. U účastníka konania VÚB, a.s. predstavuje pokuta cca 0,55% celkového obratu, u účastníkov konania SLSP, a.s. a ČSOB, a.s. cca 0,9% z celkového obratu. 

(135)	Rada úradu zmenila bod III. výroku prvostupňového rozhodnutia o pokute. Podľa tohto rozhodnutia ide o bod II. výroku (z dôvodu zlúčenia prvostupňových bodov I. a II. výroku do jedného bodu s označením I.) a dôvodom zmeny bolo predĺženie lehoty na zaplatenie pokuty, ktorá bola neprimerane krátka, lehotu 60 dní považuje Rada úradu v tomto smere za dostatočnú. Rada úradu tiež doplnila informatívny prepočet uloženej pokuty na slovenské koruny v súlade so zákonom č. 659/2007 Z. z. o zavedení meny euro v Slovenskej republike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

7	Procesný postup úradu

(136)	Rada úradu po preskúmaní argumentov účastníkov konania predložených v rozkladoch a v rámci vyjadrení k výzve pred vydaním rozhodnutia nezistila také procesné pochybenie úradu, ktoré by malo za následok nesprávne posúdenie veci a nezákonnosť rozhodnutia. Okrem námietok v súvislosti s postupom úradu, 
ku ktorým je už vyjadrenie obsiahnuté v súvisiacich predošlých častiach tohto rozhodnutia, konštatuje k ostatným námietkam nasledovné.

(137)	Argumenty účastníkov konania, ktoré sa týkajú porušenia § 3 ods. 4  a § 32 ods. 1 správneho poriadku, t.j. týkajúce sa nedostatočne a nespoľahlivo zisteného skutkového stavu, neunesenia dôkazného bremena úradom, konkrétne pokiaľ ide o nesprávne definovanie okruhu subjektov pôsobiacich na trhu, nesprávne kvalifikovania dohody ako rozdelenie trhu, nesprávne posúdenie jej trvania, ako aj nesprávneho posúdenia kritérií na určenie pokuty, vrátane neaplikovania § 38 ods. 11 zákona, sú neopodstatnené. 

Rada úradu zastáva názor, že rozhodnutie úradu, ako vyplýva z predchádzajúcich častí tohto odôvodnenia, je založené na ucelenom a koherentnom súbore dôkazov, ktoré spoľahlivo a presvedčivo objasňujú skutkový stav prípadu, a umožňujú bez akýchkoľvek pochybností uzavrieť, že konanie účastníkov predstavuje dohodu obmedzujúcu súťaž tak, ako je vymedzená 
vo výroku rozhodnutia. 

(138)	Účastníci konania ČSOB, a.s. a SLSP, a.s. tiež namietali, že boli porušené ich procesné práva na obhajobu, najmä právo zúčastňovať sa úkonov úradu a právo klásť otázky svedkom, znalcom a zúčastneným osobám. Konkrétne namietajú, že mohli účinne uplatňovať svoje procesné práva až od 09. septembra 2008, kedy bolo začaté správne konanie, pričom úrad pred jeho začatím vykonal viacero úkonov, z ktorých podklady boli použité v rozhodnutí, bez toho, aby účastníkov konania o týchto úkonoch informoval a dal im možnosť vyjadriť sa k nim. Podľa názoru účastníkov konania mal úrad po začatí správneho konania tieto úkony zopakovať tak, aby mohli byť účastníci konania pri nich prítomní a mohli sa účinne obhajovať obdobne, ako je to v prípade trestného konania, kde sa po začatí trestného stíhania musia úkony, už vykonané počas prípravného konania, opakovať. Konkrétne napádali stretnutie úradu s NBS, na ktoré sa úrad odvoláva, hoci závery úradu nemožno preveriť, keďže záznam o stretnutí nie je obsiahnutý ani v spise. Obdobne účastníci konania namietajú voči výsluchu zástupcov AKCENTA CZ, a.s., 
pred začatím konania, zo dňa 17. októbra 2007, kde neboli účastníci konania prítomní a bolo im znemožnené klásť otázky na vysvetlenie ich stanoviska.

	V rámci šetrenia, vedeného v súlade s § 22 ods. 1 zákona, úrad zisťuje, či existujú skutočnosti, ktoré odôvodňujú začatie správneho konania, keďže správne konanie sa v prípade dohôd obmedzujúcich súťaž nezačína na návrh, ale z vlastnej iniciatívy úradu. Výsledky šetrenia sú v prípade začatia správneho konania súčasťou spisu, s ktorým majú účastníci konania právo sa oboznámiť, čo bolo v tomto prípade dodržané. Paralela s trestným stíhaním nie je dôvodná. Zákon a správny poriadok jednoznačne upravujú procesný postup a možnosti úradu ako v rámci šetrenia, tak i v správnom konaní. V tejto súvislosti je potrebné vnímať i zápisnicu z ústneho podania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., ktorá bola vyhotovená v rámci šetrenia a ku ktorej mali účastníci konania počas správneho konania riadny prístup a jej obsah mohli spochybniť, prípadne navrhnúť v tomto smere úradu vyžiadanie ďalších informácií a podkladov od predmetnej spoločnosti.

V súvislosti so stanoviskom NBS z osobného stretnutia zástupcov NBS a úradu, na ktoré sa úrad odvoláva v rozhodnutí a vo vzťahu ku ktorému účastníci konania vzniesli námietky, Rada úradu konštatuje, že úrad pochybil, keď nevystavil zápisnicu z tohto stretnutia, ktorá by bola súčasťou spisového materiálu. Keďže v spisovom materiáli nie je žiadny podklad, ktorý by dokladoval toto stretnutie a jeho obsah, nemožno sa naň odvolávať ako na podklad pre rozhodnutie v správnom konaní. Toto pochybenie úradu však neovplyvňuje podľa názoru Rady úradu zákonnosť rozhodnutia. Predmetné stanovisko NBS sa týkalo súladu podnikania spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. pri poskytovaní služieb bezhotovostných devízových operácií s právnymi predpismi (rovnako ako ďalšie písomné stanoviská NBS obsiahnuté v spisovom materiáli). Vyjadrenia NBS k podnikaniu AKCENTA CZ, a.s., z pohľadu orgánu dozoru nad finančným trhom, nie sú relevantné pre posúdenie konania účastníkov tohto správneho konania úradom podľa zákona 
a čl. 81 ZES (ako už bolo vyššie v texte uvedené) a nie je preto ani potrebné sa na predmetné vyjadrenie NBS v rozhodnutí odvolávať a použiť ho ako podklad pre zdôvodnenie záverov úradu . 

(139)	Rada úradu tiež konštatuje, že účastníkom konania bol poskytnutý prístup k spisovému materiálu, vrátane spisového materiálu zo šetrenia, ktoré predchádzalo správnemu konaniu, mali možnosť sa vyjadrovať a predkladať podklady na svoju obhajobu počas celého konania, bola im riadne oznámená výzva s predbežnými závermi úradu, ku ktorej takisto mali možnosť sa vyjadriť. Úrad sa v rozhodnutí vysporiadal s argumentmi a námietkami účastníkov konania Takýto postup je v súlade so zákonom a správnym poriadkom. 

Nie je preto podložená námietka SLSP, a.s., že úrad si ešte pred začatím konania vytvoril názor o vine účastníkov konania a samotné správne konanie malo viesť len k vydaniu rozhodnutia, pričom vraj úrad mal odmietať akékoľvek argumenty účastníkov konania bez dostatočného zdôvodnenia. Takisto nie sú opodstatnené námietky účastníkov konania ohľadne jednostranného hodnotenia dôkazov, zaujatosti, resp. nedostatku nestrannosti úradu. Úrad bol pri hodnotení dôkazov objektívny, spisový materiál jednoznačne preukazuje uzavretie dohody a úrad nemôže byť obviňovaný z uprednostňovania záujmov AKCENTA CZ, a.s. 
a nedostatku nestrannosti len preto, že rozhodol v neprospech účastníkov konania.

(140)	Úrad tiež neposkytol spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. rozhodnutie ešte 
pred jeho doručením účastníkom konania, ako tvrdia, pričom sa odvolávajú 
na mediálne vyhlásenia tejto spoločnosti. Úrad nezodpovedá za mediálne a iné vyhlásenia spoločnosti AKCENTA CZ, a.s., nemôže im nijako zabrániť, no vo svojej činnosti postupuje výlučne podľa zákona a ďalších relevantných predpisov.

(141)	Rada úradu tiež nepovažuje za rozhodujúcu z pohľadu zákonnosti rozhodnutia námietku SLSP, a.s. v súvislosti s emailom [obchodné tajomstvo], nesprístupnením ktorého mali byť porušené práva podnikateľa SLSP, a.s. na obhajobu. Je pravdou, že prvotne tento email nebol zástupcovi SLSP, a.s. poskytnutý, keďže VÚB, a.s. označila jeho obsah, obdobne ako aj všetky ostatné nájdené emaily, za obchodné tajomstvo. Predmetný podklad úrad zverejnil v rozhodnutí (vo verzii rozhodnutia určenej účastníkom konania) a sprístupnil ho účastníkovi konania potom, čo oň požiadal (list č. 2425/PMÚ SR/2009 zo dňa 23.06.2009), t.j. až po vydaní rozhodnutia. Rada úradu konštatuje, že úrad mal tento podklad účastníkovi konania sprístupniť ešte pred vydaním rozhodnutia vo veci, zároveň však konštatuje, že v tomto prípade nešlo o také pochybenie, ktoré by malo vplyv na posúdenie veci. Dohoda bola preukázaná prostredníctvom uceleného súboru dôkazov, kde predmetný email predstavuje len jeden z mnohých ďalších podkladov. Aj bez tohto podkladu by úrad mal dostatok dôkazov na záver o porušení zákona a čl. 81 ZES pokiaľ ide o podnikateľa SLSP, a.s.. Je tiež dôležité podotknúť, že účastník konania SLSP, a.s. potom, čo mal predmetný podklad k dispozícii, sa v rozklade vyjadril len všeobecne k tomu, že predmetný email nebol nájdený v priestoroch SLSP, a.s. a že email je „pochybný technický prostriedok“, nevedel sa však hodnoverne vyjadriť k jeho obsahu a preukázať, že predmetný email s takýmto obsahom nepochádza od tohto účastníka konania.

(142)	Podnikateľ VÚB, a.s. namietal, že úrad porušil § 3 ods. 1 správneho poriadku, [dôverná informácia].

	Predmetná námietka nemá opodstatnenie. Predovšetkým, niektoré z podkladov...[obchodné tajomstvo].. sú súčasťou súboru podkladov, preukazujúcich dohodu účastníkov konania. Ďalšia skupina ...[obchodné tajomstvo]... preukazuje cieľ a motív predmetnej dohody obmedzujúcej súťaž,  t.j. snahu o elimináciu konkurenta na vymedzenom relevantnom trhu a teda významne prispieva k objasneniu dohody účastníkov v týchto súvislostiach. Všetky podklady a závery, ktoré úrad preskúmaval a o ktoré sa v rozhodnutí opiera, teda s konaním nielenže súvisia, ale predstavujú rozhodujúce a jednoznačné dôkazy na preukázanie porušenia zákona a čl. 81 ZES a cieľa dohody. V súlade so správnym poriadkom, úrad môže ako dôkaz použiť akýkoľvek dôkaz, ktorý je nevyhnutný a prispieva k objasneniu veci. Úrad neprekročil medze tejto zásady, naopak, komplexným zisťovaním skutkového stavu a cieľa dohody a jeho vyhodnotením naplnil uvedenú zásadu a predovšetkým povinnosť riadne zistiť skutkový stav veci a svoje rozhodnutie náležite odôvodniť. Nedostatočné odôvodnenie by mohlo naopak viesť k nezákonnosti rozhodnutia. 

(143)	Účastníci konania tiež namietali, že spoločnosti AKCENTA CZ, a.s. bol umožnené nahliadnuť do spisu bez toho, aby úrad skúmal odôvodnenosť tejto požiadavky. Ak by podľa VÚB, a.s. [dôverná informácia].

Rada úradu má za to, že postup úradu v súvislosti s umožnením nahliadnutia do spisu podnikateľovi AKCENTA CZ, a.s. bol v súlade s § 23 ods. 3 správneho poriadku a § 28 zákona.

Podľa § 23 ods. 2 správneho poriadku úrad môže povoliť nazretie do spisu a vyhotovovanie kópií zo spisu aj iným osobám ako účastníkom konania, pokiaľ preukážu odôvodnenosť svojej požiadavky. Spoločnosť AKCENTA CZ, a.s. podala v tomto prípade úradu podnet, na základe ktorého úrad začal šetrenie a následne správne konanie voči účastníkom konania, dôsledky zakázanej dohody účastníkov konania smerovali priamo voči tejto spoločnosti, preto jej požiadavka, na nahliadanie do spisu v súlade s § 23 ods. 2 správneho poriadku ako tretia strana, bola dôvodná. 

Len na doplnenie je potrebné uviesť, že predmetná spoločnosť v priebehu konania takisto žiadala o poskytnutie podkladov zo spisu podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, kde úrad ani nemá možnosť selektovať subjekty, ktorým informácie poskytne, ale je povinný informácie a podklady sprístupniť komukoľvek.

Podnikateľovi AKCENTA CZ, a.s. nebol zo strany úradu, či už pri nahliadaní do spisu podľa správneho poriadku, ako aj podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám, poskytnutý žiadny podklad, ktorý bol účastníkmi konania označený ako obchodné tajomstvo. Pokiaľ ide o namietanú vzájomnú emailovú komunikáciu medzi účastníkmi konania, nájdenú i na inšpekcii podnikateľa ČSOB, a.s. (spis č. 95, zápisnica z vykonania inšpekcie, príloha 2), uvedené podklady nepredstavovali podľa tohto účastníka konania obchodné tajomstvo, tento účastník konania teda neprejavil vôľu uvedené informácie utajovať a ich utajenie nezabezpečoval. Úrad teda nemal možnosť podnikateľovi AKCENTA CZ, a.s. odmietnuť nahliadnutie 
do spisu a vyhotovenie kópií týchto podkladov. Úrad nezodpovedá za to, že si jedna zo strán vzájomné emailovú komunikáciu ako obchodné tajomstvo označí a druhá tak neurobí, ide výlučne o záležitosť podnikateľov, pričom musia byť naplnené kumulatívne všetky podmienky § 17 Obchodného zákonníka.

(144)	Na zákonnosť rozhodnutia nemá vplyv umožnenie prístupu do spisu jednému z účastníkov konania, podnikateľovi SLSP, a.s. pred vykonaním inšpekcie u toho účastníka. Prístup do spisu je právom každého účastníka konania, a to v ktoromkoľvek štádiu konania a nie je zrejmé, ako tým mal úrad ukrátiť ostatných účastníkov konania na ich právach. Aj v prípade podnikateľa SLSP, a.s., ktorý bol v období po inšpekcii vo VÚB, a.s. a predtým, ako bola vykonaná inšpekcia u SLSP, a.s., nahliadať do spisu, bola rovnako preukázaná účasť na dohode. Navyše, v danom čase podnikateľ SLSP, a.s. nezískal pri nahliadaní do spisu konkrétne podklady získané z inšpekcie vo VÚB, a.s., nakoľko tieto boli VÚB, a.s. označené 
za obchodné tajomstvo, len informáciu o vykonaní inšpekcie a nemohol vedieť, či bude inšpekcia vykonaná aj u neho, resp. aj u podnikateľa ČSOB, a.s.. 

(145)	Účastníci konania vo vyjadreniach k výzve pred vydaním rozhodnutia všeobecne namietali vo vzťahu k výzve na vyjadrenie pred vydaním tohto rozhodnutia, že Rada úradu neodstránila nedostatky prvostupňového rozhodnutia pokiaľ ide o jeho nedostatočné zdôvodnenie a vyjadrenie sa k námietkam účastníkov konania, a to vo všetkých aspektoch prípadu (ohľadne podnikania AKCENTA CZ, a.s. na relevantnom trhu, vymedzenia jej postavenia ako konkurenta účastníkov konania, zdôvodnenia konania účastníkov vo vzťahu k AKCENTA CZ, a.s. existenciou iných skutočností ako dohody, trvanie dohody, pokuta). 

(146)	Účelom inštitútu výzvy na vyjadrenie pred vydaním rozhodnutia v zmysle 
§ 33 zákona je dať účastníkom konania možnosť vyjadriť sa k podkladom rozhodnutia a k spôsobom ich zistenia, navrhnúť doplnenie podkladov a informovať účastníkov konania o záveroch prešetrovania, ku ktorým úrad (a Rada úradu v rozkladovom konaní) na základe dostupných informácií a podkladov dospel. Výzva na vyjadrenie, ktorá bola v rámci konania o rozklade zaslaná účastníkom konania obsahovala podľa názoru Rady úradu všetky podstatné náležitosti. V rámci konania o rozklade Rada úradu považovala skutkový stav za dostatočne zistený a nepovažovala za potrebné vykonať doplnenie dokazovania a keďže predbežne dospela k rovnakému záveru ako prvostupňový orgán, je logické, že vo výzve sa oprela o rovnaké podklady a uvádzala rovnaké závery, ako sú obsiahnuté v prvostupňovom rozhodnutí. Výzva zároveň nenahrádza rozhodnutie vo veci, v súlade so znením § 33 zákona vo výzve Rada úradu informuje o záveroch prešetrovania a  nemá povinnosť vysporiadať sa v rámci výzvy s námietkami účastníkov konania tak, ako je tomu v rámci rozhodnutia. 

(147)	Vzhľadom na vyššie uvedené, rozhodla Rada úradu na svojom zasadnutí dňa 19. novembra 2009 tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia.

Poučenie: 

Proti tomuto rozhodnutiu sa podľa § 61 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov nemožno odvolať. Proti tomuto rozhodnutiu možno podať žalobu podľa § 247 Občianskeho súdneho poriadku na Krajský súd v Bratislave do dvoch mesiacov od jeho doručenia.  

                                 

                                                          Danica Paroulková 
                                                               predsedníčka  
                                 Rady Protimonopolného úradu Slovenskej republiky

	

Rozhodnutie sa doručí:

1.	JUDr. Ľuboš Novák, advokát, Advokátska kancelária JUDr. Ľuboš Novák s.r.o., Nám. M. Benku 10, 811 07 Bratislava
2.	Všeobecná úverová banka, a.s., Martina Štulrajterová, Mlynské Nivy 1, 829 90 Bratislava
3.	JUDr. Dušan Ivan, advokát, so sídlom Na vŕšku 2, P.O.Box 318, 814 99 Bratislava
4.	Protimonopolný úrad SR, odbor dohôd obmedzujúcich súťaž